Acta Societcatis pro Fauna et Flora Fennica, 26, n:o 7. 59 



distat caule graciliore ct altiore (30- 60 cm) setulis paullulum 

 loDgioribus, foliis rosularibus magis obtusis sapeque tenuiter 

 mucronato dentieulatis, folio caulino parcissime floccifero invo- 

 lucrisque snperne parcius piliferis et glanclulosis. Ledum in 

 Koski, Tavastia meridionalis (J. P. N. 21 / 7 68). Nonnihil rece 

 dens (foliis subintegerrimis parum obtusis vel superioribus sub- 

 acutis) in prato humidiusculo prope Ustkosha ad flumen Onega 

 Rossise borealis (A. K. Cajander et J. I. Lindtroth 5 /s 99). 



Sasom af det anforda framgar aro skiljaktigheterna emel- 

 lan formen i fraga och den ursprungliga H. Kajanense hogst 

 obetydliga, antagligen endels betingade endast af klimat och 

 standort. % Formen fran Koski har allaredan i mina Adnat. Pil. 

 Fenn. blifvit berord; de i exsicc. utdelade exemplaren aro vuxna 

 pa tufvor a fuktig ang bland grits och starr; pa torrare plats i 

 samma nejd insamlade exx. ha bladen bredare och kortare (om 

 liggrunda — spadlikt lansettlika). Exemplaren fran norra Ryss- 

 land paminna genom sina nastan helbraddade, endels nagot spet- 

 siga blad mer om den ursprungliga formen; de aro i medeltal 

 endast 30—40 cm, men bli pa bordigare platser anda till 70 

 cm hoga. 



Mer afvikande fran den primara formen iir 



H. Kajanense var. dentomm n. — Hier. exsicc. HI, n. 118. 



Caule graciliore et humiliore (20—40 cm alto), foliis 1 

 — 3, exterioribus oboblongis vel late oboblongis, superioribus 

 spathulato-lanceolatis conspicue dentieulatis pilisque nonni- 

 hil longioribus a prioribus distinctum. Calathidia sunt obscure 

 lutea, stylus obscurior; ligulse marginales fulva, extus striatse. 



In devexo macro, humido graminoso ad pag. Koskogorod- 

 skaja (c. 40 stadia rossica ab oppido Archangelsk meridiem 

 versus) juxte flumen Dwina Rdssias borealis: J. P. N. 12 /? 97. 



Enar denna form upptrader pa liknande vaxtstallen som 

 H. Kajanense och dertill under enahanda klimatforhallanden 

 synes olikheten hos densamma, bero pa verklig systematisk 

 differens. 



