Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 26, n-.o 7. 109 



les et (in denudatis) stolones hypogseos (vel? epigseos). Caulis 

 mediocris — crassulus, erectus, sordide virens varie maculatus 

 vel striatus ± floccosus infra medium usque glanduliferus, in- 

 ferne pilis 0.5—1 mm parce — densiuscule hirtellus, superne 

 pilis solitariis et glandulis mixtis sparse obsitus, infra anthe- 

 lam tomentellus, setulis obscuris solitariis glandulisque mixtis 

 sat crebre vestitus. Folia viridia lseviter subprasina, ssepe nu- 

 merosa (= extima ssepe persistentia) plerumque integerrima, 

 supra mediocriter stellata et pilis 0.5—1 mm sparse pubescen- 

 tia, infra indumento densiore, exteriora spathulato-lingulata ro- 

 tundato-obtusa, intermedia late lingulato-oblonga, superiora ob- 

 longa — anguste oblonga — sublinearia, obtusa — subacuta. 

 Folium caulinum basale evolutum oblongo-lineare — anguste 

 lanceolatum, vestigia glandularum in marginibus interdum ge- 

 rens, cetera 1—2 parva linearia, inferius sparse superius (in 

 medio caulis insertum) abundanter glanduliferum. Anthela urn- 

 bellata composita contracta (15—25 mm alta), ramis 4—8 eras- 

 sulis caulem superantibus subtomentosis, squamis obscuris; pedi- 

 celli 3—6 mm longi setulis raris — nullis, glandulis minutis 

 numerosis vel crebris vestitis. Involucra sat humilia et lata 

 nigrantia, parcius floccosa pilis obscuris vel apice canis raris 

 — fere nullis glandulisque parvulis crebris obtecta. Squamce 

 mediocres, lanceolato-lineares sat acutae, exteriores immarginatse. 

 Calathidia sat diluta, parva, flosculis haud densis; ligulae mar- 

 ginales laceratae, haud latse. 



Inv. 1 P^> D. 14—16 mm. 

 4 — 4.5 



In campo sicco prope Waaksy (Talvitie) Tavastise meridio- 

 nalis in gregibus nonnullis crescens: J. P. N. 2 % 95. 



Latt igenkanlig pa den hopdragna flocklika blomstallnin- 

 gen, jemf. laga stjelken och bladfargen som isynnerhet pa lef- 

 vande plantor tydligen skiftar i gragront. Till habitus paminner 

 den nagot om E. Haraldi och kanske annu mer om H. spectabile, 

 som under en fran den vanliga formen nagot afvikande gestalt 

 afven vaxer i niirheten. 



