36 Pehr Gadd, Parasit-Copepoder. 



tydlig hakbojd klo. Aggsackarna, alltid langre an abdomen, 

 ofta af hela kroppens langd, innehalla anda till 25 tvar- 

 rader agg. Langden utgor 6,5 mm, aggsackarna naturligtvis 

 oraknade. 



Arten varierar nagot med afseende a fastknappens form, 

 att cloma af de exemplar, hvilka jag senare varit i tillfalle att 

 undersoka. L. edivardsii antraffas hos sin vard saval pa fenorna 

 som pa insidan af gallocket och pa galarna. 



Arten ar under namn af L. salmonea Mayor afbildad af 

 saval Mayor som Kessler samt under namn af Basinistes sal- 

 monea af Milne-Edwards, hvars teckning sedermera reprodu- 

 cerats af Hofer. Hogst sannolikt ar afven, att foreliggande art 

 ar identisk med den af Gisler afbildade laxlusen. 



Lernseopoda lotae 01s son. Af denna art ager Museum zoo- 

 logicum i Helsingfors nagra exemplar, tagna (uti R an ta salmi 

 af mag. A. Vesterlund) i munhalan hos Lota vulgaris. Para- 

 siten paminner ratt mycket om L. carpionis Kr. med hvilken 

 den latt kan forblandas. 



Artens cephalothorax ar aggrund, vid spetsen tvart afsku- 

 ren, matande ungefar 1 /s af djurets totallangd. Vanligtvis bil- 

 dar forkroppen med abdomen en i det narmaste rat vinkel. 

 »Halsen» cylindrisk. Abdomen framtrader langstriikt aggfor- 

 mig, uppifran nagot tillplattad, pa ventralsidan foreteende en 

 svag segmentindelning. Armarna (bakre maxillarfotterna) aro 

 smala och trinda, lika langa eller langre an abdomen, med hvil- 

 ken de bilda en rat vinkel. I spetsen aro de forenade uti en 

 skaftad, skalformig fastknapp. Skaftets langd ofverensstammer 

 i det narmaste med fastskalens radie. Sjalfva skalen vander sin 

 konkava yta emot djuret sjalft, sin konvexa yta emot vard-djuret. 

 Framre maxillarfotterna aro sma och dolda mellan armarna. 

 Aggsackarna slutligen aro trinda, af abdomens langd och inne- 

 halla hogst 12 agg efter langden. Langden utgor 5,8 mm, agg- 

 sackarna oraknade; dessa sistnamda uppga ensamna for sig 

 till 3,5 mm. 



