16 Pehr Gadd, Parasit-Copepoder. 



aro af djurets langd. Langden uppgar till inemot 6 mm, iigg- 

 sackarna oraknade. 



g ar, sa vidt jag kanner, ej bekant. 



C. lacustris Stp. Ltk. star mycket nara C. curtus Miill, hvarfor 

 afven Wesenberg-Lund upptagit densamma som underarttill C. 

 curtus Miill. Hvad den sistnamda arten vidkommer, sa antraffas 

 den enl. Timm pa Gadus morrhua, enl. Bassett-Smith pa 

 Rhombus maximus, Mugil capito och Trigla arter, enl. Kroyer 

 (I) pa »forskjellige» Gadus arter. Bairds C. mihlleri, som 

 maste anses som synonym till C. curtus Miill, lefver pa foljande 

 fiskar: Merlangus vulgaris, M. pollachius, Rhombus vulgaris, Co- 

 regonus pollan, Gadus wglefinus, Mugil chelo samt Pleuronectes 

 platessa. v. Nordmanns C. bicuspidatus ar afven den synonym 

 med C. curtus Miill. 



I afseende a kroppsformen ofverensstamma de bada for- 

 merna — curtus och lacustris — alldeles. Afven antennpalperna 

 och gaffeln (furca) samt den vid basen af tredje extremitetparets 

 yttre gren belagna, svagt bojda piggen aro i alt vasentligt lika. 

 Daremot ar »konsringen» hos C. lacustris (9) kortare och bre- 

 dare samt postabdomen langre an hos C. curtus (9); det fria 

 kroppssegmentet ar otydligt hos C. lacustris, hos C. curtus skarpt 

 afgransadt. Slutligen har C. lacustris det fjarde extremitetparet 

 langre och smackrare, hvartill kommer, att den tvaledade »and- 

 ledens» langa borst saknar sagtander. 



Arten ar afbildad af Steenstrup och Liitken, hvilken 

 teckning aterfinnes hos Hofer; C. curtus Miill. af Kroyer (I, 9) 

 och af Brian (9), samt under namn af C. millleri Leach af 

 Leach, Baird (j 1 och 9), Desmarest m. fl. Afven Steenstrup 

 och Liitken afbilda nagra detaljer. 



Larver, hvilka, att doma af deras pafallande likhet med 

 moderdjuret, synas tillhora om ej det sista sa atminstone ett 

 af de sista utvecklingsstadierna, har jag antriiffat ej alldeles 

 sparsamt, fasta vid fenorna af Leuciscus arter. Saval L. idus 

 som L. rutilus hafva lamnat mig exemplar af dem. 



Det af mig observerade larvstadiet aterhamtar uti hufvud- 

 sak moderdjurets byggnad. Som af figuren (26) pa pi. I f ram- 

 gar, ar dock cephalothoracalskolden mindre viil utvecklad, afven- 



