11 Fredr. Elfving, Kulturvaxterna i Finland. 



clet mesta alldeles okandt eller af ganska ringa betydelse, men 

 i storsta delen af landskapen Tavastland, Savolaks och Karelen 

 iir detta primitiva jordbruk annu landssed. Pa den bifogade 

 kartan I bar jag sokt angifva den ungefarliga gransen for sved- 

 jandet eller rattare det sammanhiingande omrade af vart land, 

 inom hvilket svedjebruk annu bedrifves. Sveder briinnas man- 

 genstades vester om denna grans, men icke allmant inom storre 

 omraden, sa vidt jag kunnat fmna. Innanfor gransen ater be- 

 drifves svedjebruk i olika grad: i en dei kommuner svedjas 

 hejdlost, i andra mycket litet. Far man tro de till Statistiska 

 byran inlemnade uppgifterna skulle ar 1893 skorden fran sve- 

 der, uttryckt i procent af hela skordebeloppet, stigit till fol- 

 jande varden: 80 7o i Ilomants, 63 7o i Soanlahti, 56 7o i 

 Korpiselka, 43 7o i Mantyharju, 36 7o i Heinavesi, 27 7o i Enon- 

 koski, 23 7o i Savonranta, 22 7o i Salmis, 20 7o i Hirvensalmi, 

 17 7o i Suojarvi, 15 7o i Heinola, 14 7o i Kerimaki och Kuusjarvi 

 13 % i Juuka, 12 7o i Uurais, Sulkava, Tuusniemi och Rautavaara. 



En, pa kartan icke utsatt, linie fran Heinola till Sortavala 

 afskiljer af svedjeomradet en sydlig del, inom hvilken svedjan- 

 det redan ar sallsynt eller atminstone bedrifves i alldeles liten 

 skala. Det samma torde for resten vara fallet i manga nord- 

 ligare trakter, och ofver hufvud taget forljudes det fran de fie- 

 sta hall att under senare ar svedjandet minskats. En detaljerad 

 framstallning af svedjebrukets intensitet inom nu ifragavarande 

 omradet tilltror jag mig icke att kunna lemna. En jamforelse 

 mellan de till Fauna-Sallskapet inlemnade svaren, dar en upp- 

 skattning ofta gores af svedjebrukets intensitet pa orten, och de 

 till Statistiska byran insanda uppgifterna om skorden i landet, 

 dar afven svederna skildt tagas i berakning, gifva namligen i 

 manga fall en sa olika bild af forhallandena, att jag afstar fran 

 att soka karaktarisera de enskilda kommunerna, lemnande detta 

 at en enhetlig profning i framtiden. 



Foljande uppgifter, hvilka synas mig palitliga, ma daremot 

 anforas for att motivera den uppdragna gransen och for att be- 

 lysa forhallandena i granstrakterna, och vill jag erinra om att 

 de kartor, som atfolja denna afhandling, endast itro afsedda att 

 tjiina till allman orientering och saledes icke kunna upptaga 



