Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIV, n:o 2. 15 



alia de orter, som i det foljande niimnas, hvarfor jag hiir en 

 gang for alia maste hanvisa till kartverk i storre skala. 



Sotkamo: jiimforelsevis mycket svedjebrak. 



Paltamo och Hyrynsalmi: alls icke. 



Puolanka: numera i rlnga grad. 



Suomussalmi: a fa liigenheter. 



Kiuruvesi: h. o. d., minskas ar fran ar. 



Pihtipudas: h. o. d. 



Perho: efter en lang pans brandes 1894 sved a en gard. 



Karstula (kronolansman A. Barck): svedjebruk idkas all- 

 mant, men i liten skala. 



Soini: sveder sma och sallsynta. 



Toysa: svedjandet apphort. 



Etseri (kronofogde M. Osterman): svedjebruk icke allmant, 

 dock torde kunna sagas att a hvarje hemman atminstone hvart- 

 annat ar nedhugges for svedjande 2—3 tunnlands areal, spe- 

 ciellt tidigare svedjemark. 



Multia: tamligen allmant. 



Pihlajavesi (pastor V. Brusila): tamligen allmant. 



Virdois: numera i ringa mangd. 



Keuruu: allmant. 



Korpilahti (kyrkoh. G. A. Rydman): tamligen allmant. 



Jamsa: mycket litet numera. 



Kuorehvesi: bar och dar. 



Ruovesi: bar och dar. 



Langelmaki: bar och dar i af sides trakter. 



Kuhmois: allmant och i ganska stor skala. 



Kuhmalahti: litet. 



Lempaalii: svedjebruk iir en ofvervunnen standpunkt; un- 

 dantagsvis inleder sved nyodling. 



Padasjoki: icke sallsynt. 



Haubo: obetydligt, endast vid skogsrensning. 



Hollola (kronof. H. Hallfors): alls icke. 



Sysma: litet. 



Heinola: allmant. 



Nastola (kyrkoherde N. Borg), Ehma (kyrkoh. A. Broms), 

 Anjala, Kymmene, Pyttis: svedjebruk idkas icke. 



