4 Freeh: Elfving, Kulturvaxterna i Finland. 



Da landets ekonomiska flora val icke kan anses ligga utom 

 omradet for Sallskapets verksamhet, vagar jag foresla att Sall- 

 skapet matte pa sitt arbetsprogram upptaga en undersokning af 

 kulturvaxternas i Finland narvarande utbredning. 



Den metod, som af Statistiska byran inslogs ar utan tvif- 

 vel den riktiga. Genom att stalla sig i forbindelse med kun- 

 nige och intresserade tradgardsodlare och jordbrukare i olika 

 landsdelar, bor Siillskapet erhalla en mangd uppgifter, hvilka, 

 sammanstalda med hvarandra och med de tidigare meddelan- 

 dena fran 1870-talet, hvilka a Statistiska byran forvaras. skola 

 lemna en nagot sa nar fullstandig bild af forhallandena. De 

 luckor, som dari finnas, bora sedan genom sarskilda efterforsk- 

 ningar fyllas, liksom ofver hufvud undersokningens vidare gang 

 helt sakert skall gifva sig sjalf nar den grundlaggande borjan 

 en gang blifvit gjord. 



Ett narmare utlatande om detta forslag, event, om sattet 

 for dess reahserande, torde lampligast afgifvas af ett utskott 

 inom Sallskapet.» 



Sallskapet omfattade fragan sasom sin och tillsatte en ko- 

 mite, bestaende af herrar Kihlman, Norrlin, Sselan och forslags- 

 stallaren, for att uppgora projekt i angifvet syfte. A motet den 

 3 mars 1894 accepterades komitens forslag och iitsandes ge- 

 nom forslagstallarens forsorg sommaren 1894 cirkular, dels pa 

 svenska, dels pa fmska, innehallande fragor betraffande odlin- 

 gen och trefnaden af i adressatens hemtrakt forekommande aker- 

 vaxter, angsvaxter, frukttrad och biirbuskar afvensom en del 

 mer spridda koksviixter samt angaende vissa allmanna kultur- 

 forhallanden^ hvarjamte till en del standspersoner adresserades 

 en skild blankett betraffande mindre allmanna kokstradgards- 

 vaxter, prydnadsbuskar och trad, hvilkas odling man visste vara 

 sa godt som utesiiitande inskrankt till herremannaklassen. Dessa 

 fragebref utsandes till inemot ett tusen personer i landsorten, 

 valda med ledning af statskalendern, folkskolelarare-matrikeln, 

 handelskalendern, Vasa landtbruksutstallnings cirkular och an- 

 visningar af enskilda personer, och hade Sallskapet lyckan att 

 af Kejserliga Senaten erhalla portofrihet for dessa sandningar. 

 Hosten och vintern 1894 aterkommo efter hand besvarade cir- 



