Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIV, n:o 2. 13 



I afseende a sattet att bruka jorden foreter Finland for 

 narvarande en egendomlig, forvirrad bild, hvartill intet land i 

 Europa, utom vissa trakter af norra Ryssland, torde kunna upp- 

 visa motstycke, och sa blir val annu for lang tid framat fallet. 

 ]\ledan man a ena sidan, tillgodogorande sig utlandets exempel, 

 infort »rationelt iordbruk», bedrifver man a andra sidan i vid- 

 strackta delar af vart land »nomadernas jordbruk», svedjebruk, 

 hvarvid skogen falles och brannes, och efter stammarnas bort- 

 skaffande och mycket lindrig jordbearbetning nagra skordar ta- 

 gas ur den branda marken, som sedan lemnas at sig sjalf och 

 forvandlas forst till betesmark och sedan till skog. 



Det forsta steget fran det rena svedjebruket mot en ratio- 

 nellare odhng, ett steg, hvilket patagligen mycket tidigt togs, 

 var det att nagra sveder forvandlades till akrar, d. v. s. genom 

 nagot slags jordbearbetning hindrade man atervaxten af trad 

 och af ogras och lat marken hvila en tid innan den anyo be- 

 saddes. Hartill kom, ocksa det sannolikt mycket tidigt, en pri- 

 mitiv godsling. Om detta skede far man en forestallning af 

 den skildring en gammal jordbrukare af allmogeklassen, D. Pa- 

 sanen, lemnat om forhallandena i Juva pa 1820-talet. Storsta 

 delen af skorden inhostades fran svederna, och det var mest 

 rag som pa dem odlades; hylla metsd ruista kasvaa var ett ord- 

 sprak; dessutom odlades i sved hafre, bohvete och rofvor. 

 Akrarna voro fa och sma. Deras godsling tillgick salunda, att 

 da faltet lag i trade, smarre afdelningar daraf omhagnades till 

 hviloplatser for kreatiiren; dessa inhagnader flyttades flere gan- 

 ger under sommarens lopp, och dylika »tarhamaat» voro i all 

 synnerhet reserverade for korn. Pa akrarna odlades dessutom 

 lin, honor och potatis ; rag pa hogst en tredjedel af arealen. 

 F5rst pa 1840-talet vidtog en regelbunden godsling af trades- 

 akrarna med ladugardsaffall, och fran borjan af 1880-talet da- 

 tera sig de forsta artificiella angarna i dessa nejder. 



Svedjandet, som mahanda ofverallt i vart land inledde jor- 

 dens odling. har under tidernas lopp aftagit. Dock idkas svedje- 

 bruk iinnu i dag i storre eller mindre utstrackning i en stor del 

 af Finland soder om 64°. 1 kustlandskapen Nyland, Egentliga 

 Finland, Satakunta och Osterbotten iir visserligen svedjandet for 



