48 Fredr. Elfving, Kulturviixterna i Finland. 



kornet. I Kemijiirvi, Kuolajiirvi ocli Sodankylii sa godt som 

 alls icke, d. v. s. en eller annan jordbrukare experimenterar 

 diirmed och far i regeln icke nagon skord. I Kittilii (67°30') 

 ar 1894 endast a en herremannalagenhet, dar den namda ar hann 

 full mognad och lemnade god och fullvigtig sad. Afven i iMuo- 

 nioniska (68°) har man odlat hafre, fastan sallan, och anvandt 

 den otroskad till foder, och sa har val afven gjorts med den 

 som i Inari och Enontekio utsatls; under gynsamma ar skall dock 

 dess odling lyckats i Muonioniska (Ignatii Geografi p. 348). 



Till gronfoder odlas hafre afven sydligare tillsamman med 

 vicker eller mer sallan iirter (narmare darom under dessa 

 viixter). 



Blandsad af hafre och korn brukas ocksa, allmannast 

 och i storsta utstrackning i sodra Savolaks; afkastningen upp- 

 gifves mangenstiides vara storre an da sadesslagen odlas for sig. 



Af de olika hafreslagen ar det utan gensagelse svarta vipp- 

 liafren som intar det framsta rummet. Endast i landets syd- 

 ostra del odlas foretrildesvis Iwit vipphafre, harstammande fran 

 Ryssland. Detta ager rum a Karelska naset fran S:t Johannes 

 osterut samt fran Raisala langs Ladoga stranden anda till gran- 

 sen (Raisala,' Jaakkima, Sortavala, Salmi) samt fortsiittningsvis 

 i Suojarvi och Korpiselka. Hvit vipphafre odlas for resten jamte 

 den svarta och ofta blandad med denna ofver hela landet anda 

 upp till Rovaniemi, hufvudsakligen dock soder om 63°, nagot 

 mer i ostra Finland an i vestra Finland och Nyland, mest for- 

 soksvis i liten skala pa storre lagenheter. Fran flere hall om- 

 talas att odlingen daraf upphort. 



Svart ijlymhafre forekommer i hela landet anda upp till 

 mellersta Osterbotten. De sorter daraf, som hittills odlats, pri- 

 sas mycket for sin rikliga afkastning under goda ar — fran 

 Karkku omtalas 60 kornet fran en karrodling — men allmant 

 klagas att de krafva langre tid for att blifva fardiga an den 

 vanliga, sa att skorden ofta ej hinner mogna. Svarta plymhaf- 

 rens odling har darfor pa manga stallen gatt tillbaka eller all- 

 deles upphort. I de fiesta kommuner soder om 62° odlas den 

 dock fortsiittningsvis pa enskilda lagenheter, stallvis i tamligen 

 stor skala, och egendomar fmnas (Paloniemi i Lojo), dar intet 



