50 Fredr. Elfving. Kulturvaxterna i Finland. 



harmed kyrkbyn och trakten daromkring, ty i norra och ostra 

 delen af socknen iir ragodlingen ingen eller alldeles obetydande; 

 i Mutenia sagos inga lagfiilt (Hull), i Korvanen fans i en gard 

 en liten akertiippa, besadd med rag, men de fiesta ar gick skur- 

 den forlorad (Hosberg), i Martinkylii odlades delta sildesslag 

 mycket litet och med daligt resultat (A. W. Granit). Daremot 

 antriiffas i Kuolajarvi och Kemijiirvi ragakrar, fastiin sma, vid 

 de fiesta gardar; den a kartan utsatta griinsen for den allmanna 

 ragodlingen har for Kemijiirvi angifvits af student A. Heikel. I 

 Rovaniemi ar ragen allman. Likasa i Kuusamo, dock mognade 

 den icke fullkomligt darstades nagon enda gang emellan de tva 

 aren 1868 och 1894, da detta undantagsvis intriiffade. Tervola 

 och Kemi slutligen falla inom den allmanna ragodlingens gebit. 

 A kartan har jag med en sammanhangande kurva sokt angifva 

 dettas grans. Den ar dragen nagot nordligare an a Grotenfelts 

 karta, mahanda beroende pa att bans sagesman icke noga skiljt 

 mellan »odhng i liten skala» och »mindre allman odling.» Li- 

 kasa har jag a kartan velat angifva (genom den streckade knr- 

 van) den nordliga griinsen for den sammanhangande ragodlin- 

 gen; dock iir att marka att Sodankyla kyrkby iir den enda be- 

 stiimda punkten i denna knrva, som for resten dragits parallelt 

 med breddgraden. 



Utom i aker odlas rag i sved och ar, som redan tidigare 

 blifvit framhallet, den kulturvaxt, hvarmed svedjekulturen na- 

 stan alltid inledes. I Tavastkyro besas svederna vanligen med 

 finkornig rotrag, och detta ragslag iir sannolikt iifven annorstii- 

 des i bruk. 



Medelafkastningen for hela landet boll sig enligt officiella 

 kiillor under aren 1880 — 90 i regeln mellan sjette och sjunde 

 kornet, dock forefaller det, att doma af de till Siillskapet lem- 

 nade uppgifterna som om dessa tal mahanda vore for laga. 

 Till att afkastningen emellerlid iir jiimforelsevis dalig bidrager 

 i friimsta rummet allmogens ilia skotta akrar. Pa viil skotta 

 gardar nas ganska hoga tal. Pa Runagard i Sagu har skorden 

 i medeltal under tio ar stigit till fjortonde kornet, bos allmogen 

 i trakten blott till 5—6. I Lojo varierar korntalet fran 8 till 

 30; flertalet liigenheter betrakta 10 kornet som god skord. I 



