52 Fredr. Elfving, Kulturviixterna i Finland. 



I Suojarvi, Korpiselkii och Suistamo odemarksbyar sas ra- 

 gen redan midsommartiden i sved, men skordas icke sasom 

 gronfoder, sa egentlig midsommarrag kan man bar icke tala om. 



Varrdg. Rag odlas mycket litet i Finland sasom varrag. 

 De stjillen, dar delta siidesslag iir i bruk, aro visseiiigen spridda 

 ofver storsta delen af landet, men de aro mycket glesa: icke half- 

 ten af de inlemnade uppgifterna upptaga den, och de lagenheter 

 iiro icke manga, diir varrag utsas i heist litet storre mangd. De 

 landsiindar, dar varrag odlas mindre sallsynt iin i landet for 

 ofrigt, aro 



Karelska naset fran S:t Johannes till Kexholm och soderut, 

 dar varrag utsas hiir och dar; afkastningen ar icke storre an 

 af den darstades allmant odlade hostragen^ ofver hufvud taget 

 mindre. 



Trakten mellan Nyslott och S:t Michel; ocksa hiir odlas 

 varrag har och dar med lagre afkastning an hostragen. 



En mangd spridda kommuner: Nagu och Korpo (pa se- 

 nare tid inford fran Nagu), Raumo och Lappi, Siikais, Pusula, 

 Stromfors, Mustasaari, Munsala, Veteli, Perho, Haapajarvi, Karlo, 

 li, Ylikiiminki, Kuhmoniemi (allmant), Hyrynsalmi. 



For resten ar varragen, som sagdt, spridd ofver landet 

 och det till Simo, dock har den pa detta stalle endast undan- 

 tagsvis odlats och har afkastningen darstades icke varit pa langt 

 nar sa god som af hostragen. Mycket litet anvandes den i det 

 inre af Nyland, i sodra Tavastland och sodra Satakunta; jam- 

 forelsevis mer kand tyckes den vara i sodra och mellersta 

 Osterbotten. 



Hordeum vulgare. Kornet intar i Finland, betraktadt sa- 

 som ett belt, det tredje rummet bland siidesslagen. Aren 1886 

 — 90 utgjorde kornskorden 19 7o ^^ hela sadesskorden i landet. 

 Dess odling tilltager i vigt mot norr. En haradsvis gjord sam- 

 manstallning af de officiella skorderapporterna for aren 1888 

 — 90 utvisar att kornskorden i sydligaste Finland utgor mindre 

 an 10 ^/o af hela den inhostade saden, men smaningom stiger 

 mot norr, sa att den i Lappmarken utgor mer an tre fjardedelar 

 daraf. Vid gransen for sadesodlingen ar det sa godt som ute- 



