56 Fred)-. Elfving, KiiUurv^axterna i Finland. 



gelmaki vatlnen odlas hosthvete iinnu liar och diir med ganska 

 o-odt resultat, men mer mot norr och mot oster forsvinner del 

 mycket hastigt, sa att det endast sporadiskt tiiiffas norr om 62 "^ 

 och oster om Paijiinne. Icke heller i sodra Tavastland iir host- 

 hvetet allmiint, enskilda nejder och herrgardar undantagna; det 

 odlas h. 0. d. i liten skala med ofver hufvud tillfredstallande 

 afkastning. Det samma iir forhallandet i Nyland oster om Lojo 

 asen. Pa andra sidan om Kymmene elf odlar man annu host- 

 hvete h. 0. d. langs kusten och i Vuoksen-omradet (Jaaski, An- 

 trea, Heinjoki, Raisalii), troligen mest pa herregardar, men i 

 ostra Finland for ofrigt iir det ytterst sallsynt. Pa ostra Pai- 

 jiinne stranden tinner man det iinnu nagon gang, men liingre 

 in i sodra Savolaks forsvinner det sa godt som helt och hallet: 

 det finnes antecknadt fran Kristina, fran en lagenhet i Sulkava 

 och fran nagra gardar i Java. Ocksa i Ladoga-omradet an- 

 traffas det endast som en kuriositet. Norr om den tidigare upp- 

 gifna griinsen, 62°, odlas hosthvete blott undantagsvis. I Joen- 

 suu har man experimenterat darmed och erhallit nionde kornet; 

 i Hankasalmi skordades hosthvete forsta gangen ar 1894 a en 

 enda lagenhet. Andra orter i det inre af landet, diir man i 

 smatt forsokt detta sadesslag aro Leppavirta, Laukaa, Viitasaari 

 (10 kornet), Saarijarvi, Keuruii och Virdois. Afven i flere syd- 

 osterbottniska socknar har man med tvifvelaktig framgang odlat 

 hosthvete. Den nordligaste uppgiften '^) om odling af hosthvete 

 har lemnats fran Alavieska (64° 10'). 



Vanligt hvete, Tr. sativum viilgare, och kubhvete, Tr. sati- 

 vum compadum, odlas jiimnsides och ofta blandade med hvar- 

 andra, det forra hiifvudslaget mahiinda mer an det senare, som 

 emellertid pa sina stiillen prisats som fordelaktigare. Af begge 

 forekomma i kultur talrika olika sorter, ofta i miingd pa samma 

 aker blandade om hvarandra. 



Varhvete. Detta sadesslag har iinnu mindre betydelse i 

 vart land iin hosthvetet. Det odlas allestiides i liten skala. och 

 endast i mycket fa trakter iir det allmiint. Dess utbredning iir 

 vasenthgen en annan iin hosthvetets. I de delar af landet, 



*) Enligt Grotenfelts karta Kalajoki (61° 15°), enligt texten Alavieska. 



