Acta Societalis pro Fauna et Flora Fennica, XIV, ii;o 2. o7 



diir delta foretiiidesvis odlas^ -dv niimligen varhvolet sa sallsynt 

 att det niistan kan siigas vara alldeles okiindt. I viss man 

 iiro de begge hveteslagen saledes vikarierande former. 



Den intensivaste odlingen af varhvete fmner man i sodra 

 Savolaks. I Jiiva och Puumala odlas det i de flesta gardar i 

 liten skala, oeli i Sulkava, Rantasalmi, Kangasniemi och Leivon- 

 miiki traffas det hiir och diir. I ett inskriinkt omnide i mellersta 

 Karelen (Kitee, Tohmajiirvi, Palkjiirvi) uppgifves det likasa vara 

 odladt har och diir. Tiimhgen allmiint, fastiin i mycket Uten 

 skala, odlas det i Parikkala (kronolansm. A. J. Kopperi). Afven 

 atom dessa centra ar varhvete spridt i hela ostra Finland fran Ka- 

 relska niiset och kuststriickan Viborg — Fredrikshamn anda upp 

 till Kuopio-trakten, nordligast i Pielavesi och Rautavaara, men 

 dess odling iir sa godt som ofverallt siillsynt och af ringa be- 

 tydelse; i Kaavi siiges den dock vara allmiin, fran Kuopio klagas 

 ofver dahg afkastning. ({riinssocknarna Salmi, Suojiirvi och 

 Pielisjiirvi iifvensom flere enstaka kommuner inom omradet 

 kiinna alls icke uppvisa detta siidesslag. Foljer man dess ut- 

 bredning at vester finner man det [innii pa vestra Piiijiinne 

 stranden (Padasjoki siillsynt, Kahmois och Jiimsa h. o. d.) och, 

 fastan siillsynt, i norra Tavastland, medan det i Nyland, sodra 

 Tavastland, Egentliga Finland och Satakunta endast hogst sal- 

 tan kan uppsparas sasom en kuriositet, hvilken en och annan 

 jordbrukare i smatt odlar. Pa Aland finnes det icke. Det enda 

 stiille i vestra Finland diir odling af varhvete ar allmiin ar Sii- 

 kais. — I Osterbotten antriift'as varhvete siillsynt, men i atskil- 

 hga kommuner, anda till Uleaborg och Karlo, hvilka iiro de 

 nordligaste punkterna (65°) for dess odling i vart land. Om 

 odlingens intensitet i dessa trakter kan man gora sig en fore- 

 stiillning ditraf att, enligt officiella kallor, de sex kommuner 

 inom Uleaborgs liin, diir man odlade varhvete ar 1890, tillsam- 

 man producerade 61.2 hi.; i Siikajoki-trakten har man under 

 goda ar fatt iinda till 10—30 kornet. Inom Kajana-omradet 

 uppgifves varhvete endast fran Siiriiisniemi. 



Phleum pratense. Angsodhngen har som bekant under se- 

 naste tid gjort stora framsteg i vart land, och den foderviixt, 

 som i vara dagar iir den forniimsta, iir timotejen. Utan synner- 



