Acta Societatis pro Kauna ct Flora Fennica, XIV, n:o 2. 50 



sUillen har den alls icke vunnit insteg eller har dess odling re- 

 dan lemnats. Det ma anforas att den endast i llimito, Kiilviii, 

 Alaveteli och Kemi uppgifves vara allmiinnare an timotejen. Afven 

 uppe i Inari liar man i smatt odlat alopekuriis. 



Vigtigare fOljeslagare till timotejen an nyss namda gras- 

 slag iiro Trifolium-arterna, friimst rudklofvern. fJiir timotej od- 

 las i sodra Finland besas gerna — och det iir herregardarna 

 som forega med exempel — en del af iingsarealen med en 

 blandning af detta grasslag (stundom alopekurus) och rodklof- 

 ver, det klofversiag som ger den biista skorden. Da denna art 

 emellertid har olagenheten att endast halla sig par ar i en angs- 

 vall odlar man mangenstades de mer uthalliga Tr. Jujhridum 

 och Tr. re])ens: ofta blandas alia tre arterna eller olika kombi- 

 nationer af dem med timotej. Endast saltan odlas rodklofver 

 enbart. Forhallandet mellan Alsike-klofver och hvitklofver vex- 

 lar fran trakt till trakt och sannohkt fran ar till ar; ofver huf- 

 vud torde dock den forra hafva ofvertaget. 



Klofvern aftager hastigare mot norden an timotejen. Fran 

 Vasa heter det » timotejen iir snart sagdt vart enda gangbara 

 odlade grasslag », och nordligare blir klofvern allt mindre be- 

 tydande, om ock enskilda trakter finnas, t. ex. li, diir angsod- 

 lingen bedrifves sasom i sodra Finland. Nordligast uppges Tr. 

 pratensG fran Kemi, dar den odlas af en och annan herreman; 

 i Kemijarvi har dess odling misslyckats. Till Kemi har afven 

 Tr. hi/hriditm hunnit. Nordhgare, anda nppe i Inari, har Tr. 

 repens i smatt odlats. 



Ofta torde utsiidet, atminstone till klofverarterna, kopas 

 af frohandlare. Timotej och alopekurus odlas ganska allmant 

 for frotagt. Till och med i en sa pass nordlig ort som Lumijoki 

 niira Uleaborg bedrifves froodling af timotej till afsalu (agronom 

 G. W. Ungern). Mindre bemedlade allmogeman plaga stundom 

 till utsade begagna de froblandningar, som samla sig pa foder- 

 rummens golf. 



Utom dessa hafva forsoksvis odlats med vexlande fram- 

 gang arter af slagten Festuca, Bromus, Dactylis, Olyceria, Avena 

 m. fl. grasslag ilfvensom Spergula och Sinapis. 



