Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIV, n:o 2. 71 



tee, Palkjarvi) och af S:t Michels liin anda till Kristina, Hirven- 

 salmi, Kangasniemi, Pieksiimiiki och Jorois. Det iir icke stora 

 kalfalt man hiir finner vid gardarna och torpena, i regeln en- 

 dast nagra biinkar, men dessa saknas sallan, icke ens vid de 

 minsta lagenheter. I den ofriga delen af landet ar odhng af 

 hufvudkal ofver hufvud inskriinkt till herrgardar, till en och an- 

 nan bondgard samt till tradgardsmastare i narheten af stiiderna, 

 och dessa aro sa godt som de enda i landet, hvilka odla kal i 

 storre skala. I nagra mer odlade trakter (vestra Nyland, Bjarna, 

 Kimito, Finby, Korpo, Kjulo, Eurajoki) har den fran herreman- 

 nens lagenheter spridt sig bland folket; pa Aland daremot od- 

 las nastan alls icke kal. 



Soder om 63° hor det till undantagen att kal icke odlas 

 i en kommun, men pa andra sidan om denna breddgrad afta- 

 ger kalplanteringen hastigt sa att redan i mellersta Osterbotten 

 talrika socknar fmnas dar hvarken herreman eller bonder odla 

 kal. Okunnighet om dess skotsel och anrattning hafva i hog 

 grad samverkat till dess ringa spridning. 1 Haapavesi lyckas 

 hufvudkalen fortraffligt. Hufvud af en fmsk kalsort hafva dar- 

 stades skordats, hvilka vagt lO^g.e, och ett exemplar som jag varit i 

 tillfalle att se vagde l^^^.l och hade en omkrets af 80«^. Afven 

 i Uleaborg lyckas kalodlingen val. Nordligare har afkastningen 

 merendels icke varit ratt tillfredstallande, men detta far sanno- 

 likt tillskrifvas tillfalligheter eller bristande insigt. Atminstone 

 har hufvudkal under en foljd af ar med godt resultat odlats 

 uppe i Inari, hvadan den torde ha att emotse en betydande 

 framtid i hela norra Finland. 



Brassica oleracea capitata rubra. Mycket sallsynt, hos herre- 

 man och tradgardsmastare, alls icke odlad af allmogen, icke 

 ens inom det omrade dar hvitkalen ar allman. Nordligast har 

 rodkal odlats i Simo och Haapavesi med godt resultat. 



Brassica oleracea bullata gemmifera. Briisselkal. Sallsynt, 

 knappt annorstades an a storre herregardar och hos tradgards- 

 mastare. Fran Pitea skrifves att den gar bra (pa kalljord?), 

 men i Finland klagas ren fran Nerpes och Jorois ofver att den 

 ej gar val till; emellertid odlas den regelbundet i Haapavesi 



