Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIV, n:o 2. 78 



bedrifves, odlas rofvor allmant — fastan endast sallan i storre 

 skala — ty de trifvas fortraffligt pa svedjemarker; daraf ock 

 namnet svedjerofva i motsats mot foderrofva. Som allman regel 

 kan man darfor saga att rofvan i ostra Finland ar vigtigare an 

 i vestra. I Karelen, med undanlag af Naset, dar rofvan ej ar 

 allman, i Savolaks och i norra Tavastland torde rofvor odlas 

 pa sa godt som alia lagenheter. I vestra Finland ater ar rof- 

 kulturen ytterligt vexlande; medan den i en viss kommun ar 

 ganska allman, kan den vara sa godt som betydelselos i dess 

 niirmaste omgifning. I denna del af landet odlar man rofvor mest 

 i graftlander och pa nyupptagna kiirr; ingenstades antraffas Mr 

 roflander af storre utstrackning. 



I Lappland (Kemijiirvi, Kuolajarvi, Sodankyla, Inari) hor 

 rofvan till de allmannare kulturvaxterna, och lapparna odla den 

 nastan mer an potatis (A. W. Granit). 



Odlingen af foderrofvor eller turnips har tagit sin borjan 

 pa de herregardar i sodra och mellersta Finland, dar mejeri- 

 vasendet tagit ett mer betydande uppsving; manga storbonder 

 hafva allaredan foljt exemplet, och allt talar for att denna vaxt 

 skall Litbreda sig hastigt. Trakter finnas i Savolaks (Leivon- 

 maki, Kangasniemi, Karttula) dar den haller pa att blifva all- 

 man bland allmogen eller redan hunnit blifva det. Fransedt 

 nagra egendomar i sodra Finland, bedrifves odlingen ofverallt 

 i liten skala; klagan ofver att den skulle misslyckas forsporjes 

 dock icke. Sin intensivaste utbredning har turnipsen soder om 

 62°; i Viborgs Ian odlas den dock mycket litet. Norr om denna 

 breddgrad aftar odlingen betydligt, och norr om 63° ar den 

 alldeles sporadisk, inskriinkt till en och annan herregard. I 

 Pielavesi och Keitele har den blifvit »nyligen inford». Annu i 

 Uleaborgs-trakten, Pudasjarvi (god afkastning) och Tervola od- 

 las turnips; i Sodankyla har man under senaste ar forsokt den 

 med framgang, och till och med i Inari har den lyckats val. 



Brassica napus var. napobrassica. (Se kartan II). Kalroten 

 odlas soder om 62° allmant bade af herreman och allmoge, 

 stallvis pa riitt stora arealer, bade till manniskofoda och. pa 

 storre lagenheter, till kreatursfoder. Endast i utskaren saknas 



