74 Fredr. Elfving, Kulturvaxterna i Finland. 



den, och fran en och annan kommun for resten uppgifves det 

 att den odlas blott bar och dar. Om man ocksa icke far tro 

 att forhallandet i allmiinhet ar det samma som i Lojo, dar 

 »afven den fattigaste backstugusittare bar sin kalrotsbank», sa 

 star det dock fast att kalroten nast efter siidesslagen och pota- 

 tisen ar den vigtigaste niiringsvaxten i denna del af landet. Norr 

 om 62° odlas kalroten tiimligen allmant annu upp till Kuopio 

 breddgrad (63°) i de centrala delarne af landet. Vid ostra gran- 

 sen iir dess odling daremot sallsynt och obetydande (Suojarvi, 

 Korpiselka, Ilomants, Pielisjarvi, Juuka, Nurmes samt Rautavaara 

 och lisalmi). Ocksa i Osterbotten odlas jamforelsevis litet kal- 

 rotter. I denna landsdel norr om Vasa, i Kajana-omradet och i 

 Lappmarken ar den tillsvidare ganska litet spridd, och ju mer 

 norrat man kommer desto glesare och mindre bli kalrotstap- 

 porna, desto mer blir kalroten en till herrgardarna inskrankt 

 triidgardsvaxt. I Haapavesi-trakten bar emellertid allmogen be- 

 gynt fa smak for den och tagit itu med dess odimg. Den lyc- 

 kas darstades mycket val; jag bar sett exemplar fran denna 

 trakt, hvilket matte 21^^ i diameter. Annu i Tornea bar man 

 varit nojd med resultatet af odlingen. Men mer norrut borjar 

 den bli osaker, lyckas vissa ar, misslyckas andra. I Kuusamo 

 nar kalroten under gynsamma somrar »half storlek». I Muonio- 

 niska bar man ibland skordat kalrotter som matt 10^^^^ i dia- 

 meter. Annu uppe i Inari bar man vid omsorgsfuU odling va- 

 rit nojd med skorden, och t. o. m. i Utsjoki bar kalrot odlats. 



Sinapis alba. Har som fodervaxt odlats af nagon enda 

 jordbrukare i sodra Finland. 



Raphanus sativus. Radisen ar kanske den koksvaxt, som 

 allmannast odlas pa herrgardarna. Latt kultiverad, bastigt gif- 

 vande afkastning, valsmakande och uppfriskande, ar den spridd 

 ofver hela landet. Den gar i Utsjoki och Inari, den odlas all- 

 mant af traktens standspersoner i Muonioniska, och det samma 

 torde forhallandet vara ofverallt soderut. Mycket fa aro dar- 

 emot de bondgardar dar den vunnit insteg (Vibti: afven pa battre 

 bondgardar enligt folkskolelarare E. Polviander). 



Rattikan foljer, odlad i oHka sorter, den forra at anda till 

 Inari, men den iir vida mindre omtyckt. Dess kultur gor iifven 



