Ahms incana. 



41 



Lapp. ross. vide sub var. vircscentem. 



Nyl. r: His. rattas af honom sjalf. — »Auf feuchten Niederungen 

 urn die Wiesen ob mit A. glutinosa?*: Schrenk p. 158. Brenn. p. 38 anfor 

 uppgiften bland de tvifvelaktiga, liksom Ka. Lavansaari pa angarna (E. 

 Nyl. Ber.). Namnas bor dock att E. Nyl. Ber. uppgifver att A. glutivosa 

 pa Hogland »f6rekommer nastan allmannare an A. incana*, hvaraf det 

 synes frainga, att hvardera arterna iakttagits af E. Nylander darstades, 

 liksom han afven upptager hvardera fran Lavansaari. Da Stelan numera 

 konstaterat artens forekomst pa Hogland, torde afven uppgiften fran Lavan- 

 saari kunna anses tamligen saker. A andra sidan markes att Sael. Fort. 

 och Ssel. & Stromb. uppgifva om arten »saknas i hafstrakten* och Blom 

 uppgifver i bref »ej med sakerhet antraffad vid sjalf va kusten*. Daremot 

 forekommer den t. ex. ymnigt redan i Tolo vid Helsingfors [exemplar i 

 Ssel. herb.j och ar likasa ymnig i Esbo vid Finna omkring 1 km fran kusten: 

 Kihlm. Sakert ar emellertid att den i hela sodra Finland ar litorifob sa- 

 som for Helsingfors-trakten framhalles af Kihlman i Medd. XVIII p. 264, 

 hvaremot detta enligt Laurens (se Laur. Yaxtf. p. 11) och mina egna iakt- 

 tagelser ej ar fallet i Oa., lika litet som i Ob. enl. Keckm. p. 11. Likasa 

 omtalas fran Om.: albalten [af graal] langs de for vagsvall mera skyddade 

 hafsstranderna: Krank p. 7. Nagon utredning angaende gransen emellan 

 dessa olika utbredningssatt foreligger, sa vidt jag kanner, ej f. n. (se dock 

 Halmgr.) 



Da formerna af denna art annu aro tamligen outredda, ar det f. n. 

 svart att heist nagorlunda noggrant afgora hum langt hufvudformen (= var. 

 vulgaris Spach) gar med storre freqvens mot norden. — Hellstr. uppgifver 

 visserligen fran Om. att »den genuina A. incana finnes ej» i Gamla Karleby 

 trakten, men ett af Hellstroms exemplar fran Gamla Karleby ar af Sa?lan 

 bestamdt till var. vulgaris Spach. Tillaggas bor att TVainio Kasv. upptager 

 a vulgaris Spach Pvegel sasom ^yleinen» utan nagon inskrankning; Hell- 

 stroms uppg. torde darfore ej vara riktig. Annu nordligare forekommer 

 hufvudformen fran Ok. »Paltamo in palude ad coemeterium*: Brenner! 

 (»in f. borealem transiens»). — Ob. Toppila vid Uleaborg!, Ylitornio [Ofver- 

 tornea] Ainiovaara!: Brenner, se afven Wainio Xot. Daremot tillhorde 

 den graal jag sag i Ob. till allra storsta delen var. virescens, hvarfore 

 sannolikt ar att Julins och 0. R. Fries' uppgifter endast till en del afse 

 hufvudarten, oaktadt den senare sarskildt upptager A. barbata [= ^t. in- 

 cana var. virescens]. Uppgifterna fran Lappland med undantag af Wainio 

 Not anser jag helt och hallet tillhora, var. virescens, ehuru Laest. upptager 

 hufvudformen fran L. ent. Jukkasjarvi socken (Fristedt), se afven Norrl. 

 s. o. Tav. p. 151. 



Yttermera omnamnes arten i Medd. I p. 92, Medd. XXIII p. 81 och 

 Medd. XXY1 p. 108, till hvilka stallen jag endast far hanvisa. 



