Betula odorata. 13 



icke ringa man forandras. se kartan I. c. och jfr Hjelt Utbr. p. 137 [4], 

 som grundar sig pa Sandberge manuskript. Har ma annu tillSggaa att i 

 den angransande delen a£ Norrbotten i Sverige vexlar hojden ofver hafvet 

 for denna grans >mellan 353 m vid Muonio elf och (520 m vid Harrok 

 sanit torde for storre delen af omradet ligga mellan 400 och 500 m»: 

 A. Nilsson i Tidskrift f. skogshushallning 1897 p. 141, dar hanvisning f. o. 

 gores till gransen sadan den upptages i Norrbotten lans kartverk. 



Mer eller mindre vidlyftiga beskrifningar om bjorkskogarna ') inga 

 utom hvad redan ar anfordt fran Lappland bl. a. i folj. arbeten: Rein p. 

 74, Berg p. 86 och 87, Bergr. p. 16 etc., Stenr. p. 11—12, Renv p. 12, 

 Sel. p. 125, Ssel. O. Nyl. p. 17, Thesl. Dynb. p. 67, (Linden p. 124), 

 Leop. p. 84, Asp. & Th. p 33, Norrl. s. 6. Tav. p. 83 och 89, Unit p. 131, 

 Wainio Tav. or. p. 6, Hjelt Ant, p. 24, Elfv. p 121 och 128, Lanr. Vaxtf. 

 p. 6 och 8, Broth, p. 189, Norrl. n. v. Tav. p. 423,Norrl. On. p. 31, 

 Keckm. p. 10 etc., Hjelt & H. p. 31—36, Stjernvall p. 217, Norrl. Lappm. p. 

 255 o. 262, Hnlt Lappm. p. 6 o. 25, Sandberg p. 194, Linden i Medd. XVIII 

 p. 243, Friis p. 128, 186, 204, 211, 218 och folj., Ervasti p. 178, 263, 337 

 m. fl., hvaraf framgar att bjorken nast efter barrtraden ar Finlands vigti- 

 gaste trad och pa vissa stallen t. o. m. ar ymnigare an dessa t. ex. >i 

 Kuolemajarvi kapell i Nykyrka socken af Wiborgs Ian samt i Sulkava 

 socken af St. Michels lan» (Gylden) : Rein p. 74; vid norra Ladoga : Chyd. 

 p. 83. — Kl. Palkjarvi och Suistamo: Hjelt Ant. p. 24 och 26, se afven 

 Brenn. Reseb. p. 71 etc. och jfr under tall och gran. 



I afseende a den storlek och alder bjorken sarskildt i Lappland kan 

 uppna ma, utom hvad som redan ofvan blifvit framhallet, annu foljande 

 anforas. I Lk. pa Ounastunturi vid ofvergangen till reg. subalp. har bjor- 

 ken en hojd af 6 m: Sandm. p. 30. Pa Vuomapaa bli vid 550 m enstaka 

 bjorkar meterhoga buskar, men flertalet bjorkar aro fortfarande tryckta 

 till jorden: Hult Lappm. p. 155. I en lund pa Tuarpumoaivi i Li. sages 

 Betula odorata vara 4,5—6 m hog, 6—15 cm tjock 3 dm ofver marken 

 (Kihlm.): I c. p. 128; en lund pa en holme i Mandojayri [69° 52', en af 

 de nordligaste lundar pa jorden: 1. c. p. 130] bildas af 3 m hoga, busk 

 artade bjorkar: 1. c. p. 129, se afven 1. c p. 27, 49, 52, 53, 54, 62, 124, 125, 

 128, 129, 155 och 159. — Annu vid Kola i Lt. uppn&r bjorken vid en hojd 



J ) Det bor ihagkommas att B. verrucosa i sodra delen af landet till 

 icke ringa del ingar i bjorkskogens sammansattning. — Ett stort antal 

 uppgifter, sarskildt fran sodra och mellersta delen af landet, skulle kunna 

 tillaggas. 



