Betula verrucosa. 3 



2,4 m, una arbor 3,6 m (Arrh.): 1. c. p. 46; Inari in regione 

 pinifera jugi Suoloselkii prope Tormanen (fq) in ericetis et cla- 

 dinetis (lecta), ad Kyro in clivo litorali in regione coniferarum 

 mixtarum (lecta), in pineto ad Ruoptuinvaara (68° 49') in regione 

 pinifera (lecta), haud rara in cladinetis ad Paatsjoki in regione 

 pinifera et obvia in pineto adhuc ad terminum Fenniae (69°): 

 Wainio Not., cfr 1. c. p. 16; Sammakkoniemi! in pineto, Paats- 

 joki Niskakoski haud typical: A. V. Granit & R. B. Poppius, 

 cfr Diar. 5, III, 1898. 



Lim. Kantalaks (f. vulgaris), Sashejka, Shtelja, Pinosero, 

 ad basim alpis Hibina [Umptek] (omnes f. truncata): Mela herb., 

 vide etiam infra, ad Hibina spectat »beim Imandrasee» (Mela): 

 Kihlm. Pfl. p. 161; Umba, Krivetsh ad Umpjok: Kihlm. — Lv. 

 Kuusreka (f. vulgaris): Mela PI. et herb. — Lp. Tshapoma: 

 Kihlm. Pfl. p. 161. 



Sodra Finl.: Fries, tydligen alltfor inskrankt. — Ob. Jul. p. 4 upp- 

 gifver att masurbjorken finnes endast pa holmarna i hafsbandet, hvilket 

 antagligen torde afse denna art. I afseende a forekomsten a svenska sidan 

 uppgifves: >Norra porsreg. flerstades upp till Haaparanta; ban-egionen r 

 Kengis i Pajala socken»: Backm. & H. p. 242. — Kuus. p: Sahib. Fort., 

 jfr Wainio Kasv., som betviflar uppgiften; rnahanda ligger endast den 

 storre freqvensen vid Paanajarvi till grund for densamma; namnas bor 

 dock att Brenn. Ber. 1864 upptager arten sasom (mycket allm.) pa de.s. k. 

 »vaarat> afven i Kuus. 



Foljande uppgifter, som anforas under hamnet Betula alba L., galla 

 lika mycket denna som folj. art: Till.; Kalm; >solo lapidoso fq>: Prytz 

 cont. ; »solo lapidibua substrato per totam patriam>: Wirz. PL off. p. 77. 

 Daremot har jag ansett mig bora anfora uppg. under detta namn fran de 

 nordliga delarne (O b. och Lappland) under B. odoraia, da, denna i dessa 

 trakter ar sa, mycket allmannare. Afven Led., Mela Kasv., A. NyL, Bergstr. 

 och Bergstr. Beskr. anvanda namnet B. alba, men B. pubescens eller B. 

 odorata upptages sarskildt. 



I afseende pa den storlek tradet kan uppna ma folj. anforas (se f. 6. 

 afven Must. p. 40): Vid Liimatta rViborg[s socken Ik.] 221 cm i omkrets: 

 Thesleff Finska tradj. i Geogr. F. T. 1893 p. 93. — Vid Villmanstrand (Sa.) 

 matte en bjork vid brosthojd 230 cm i omkrets: S?el. ann. — Oa. Lehtimaki 

 Murtomaki vid vagen till Soini finnes en bjork, som ar dryga 3,5 m [>6 

 alnar»] i omkrets vid roten; denna tjocklek bibehaller den dock endast 3 

 a 5 m, hvarefter den grenar sig: Vaasan Lehti 1885 N:o 39 i of vers. — 

 Enligt N. Pr. 1891 nedhoggs i Pirttimaki i Virdois (T b.) 62° 13' en bjork, 

 som var 96,5 cm i diameter, saledes 303 cm i omkrets: Thesleff 1. c [se un- 



