Salix cinerea. 101 



Kuus. fq: E. Lagus p. 351; kyrkobyn: Sahib. Fort.; Wainio Kasv. 

 anfor den senare uppgiften axed ett fragetecken; den forra ar tydligen 

 oriktig. — Lim. Ett exemplar fran Hibina: F. Nylander ! fordes af Lund- 

 strom till denna art; likasa ett exemplar fran Kurengi : N. 1. Fellman!, 

 inlenmadt under namn af 8. caprea. Detta senare anses dock af Arrhenius 

 tillhora S. caprea f. parvifolia (se of van) och om hvardera galler: » Speci- 

 men ex Im CI. Lundstrom hue adduxit, nobis autem ob pubescentiam 

 densam et alienam dubium, male conservatum, sterile >: Kihlrn. i Herb. 

 Mus. Fenn. II p. 130. 



I afseende a utbredningen i allmanhet fortjenar framhallas den 

 ringa freqvensen i Sb., hvartill kommer att M. & J- Sahib, ej alls upptaga 

 arten fran Iisalmi; (likasa uppraknas den ej alls af Broth, i bans vaxt- 

 forteckning fran Tb.). A andra sidan upptages arten ej allenast vid kusten, 

 utan afven i Kb. med ganska stor freqvens. I b. sags S. cinerea ej af 

 mig nordligare an i Kemi, hvarjamte markes, att nagra af Nybergs exem- 

 plar under detta namn fran denna provins och Kuus. hora till 8. caprea. 

 Hvad utbredningen i det ofriga Skandinavien angar, upptages dess nord- 

 grans i Norge till 65° 22': Norm. Karpl. p. 121, hvarjamte den i Vester- 

 botten uppgifves forekomma har och dar taml. r: Backm. & H. p. 249. 



Angaende artens forekomst i Nyl. Nurmijarvi namnes : »Kosteilla 

 niityilla, viidoissa seka jarvien ja jokien rannoilla, muodostaen paik. pen- 

 saikkoja>: Stenr., jfr 1. c. p. 13, hvilket afven torde kunna anses galla 

 ofriga delar af landet. 



Artens hojd uppgifves till 150-300 cm: Mela Kasv. Ill p. 300 och 

 till 2-4 m: Ale. Ill p. 91. 



Afven denna art uppgifves vara funnen sasom fossil pa 3 a 4 stallen 

 i landet, se G. And. p. 121. 



Af former uppgifvas var. latifolia And. och longifolia And. [se And. 

 in Prodr. p. 221]: Mela Kasv. Ill p. 295. Var. aqvatica (Sm.) Koch upp- 

 gifves forekomma »cum specie*: Giirke p. 12. 



En egendomlig form (enl. Arrh. mojligen 8. aurita X cinerea) finnes 

 fran Kp. Puvassaari in num. Tschirkkakemijoki: Bergroth & J. I. Lindroth ! 



Sakra hybrider aro i Finland iakttagna med S. aurita, S. caprea, 

 S. Lapponum, S. nigricans, S. phylicae folia , S. repens oeh rosmarinifolia och 

 S. vagans. Daremot har den uppgifna hybriden S cinerea X viminalis 

 visat sig vara en form af S. viminalis, jfr under ifragavarande hybrid. 



Salix vagans And. 1 ) 



In Fennia septentrionali et media, at etiam in Lapponia 

 aastro-occiclentali satis frequenter vel frequenter invenitur, 



x ) S. depressa auct. plur. veterum ; S. vagans 3 livida (Wahlenb.) 

 And. Mon. p. 90; 8. livida (Wahlenb.) Giirke p. 13. 



