Qvercus pedunculate. 69 



till vintern*: Kihlni.; i Uleaborgs Tidning 1884 Xo 29 uppgifves dess hojd 

 till 3 m [5 aln], hvilket likvai da var for mycket, da hojden vid forst- 

 foreningens rnote 1891 uppgifves till 1,78 m [3 alnar ]: Forstf. Prot. 1891 

 p. '224. Angaende denna ek ma annu namnas, att den planterats af fru 

 Govenius pa 1850-talet, den vaxte annu 1898 och sag da frodig ut, vaxer 

 i synnerligen skyddadt lage till takranden af en envanings byggnad och 

 holl 1898 c. 13 cm [5 a 6 turn] i genomskarning : F. M. Lagerblad comm. 

 iEn tidigare uppg., att nainnda ek gatt ut — uppg. publicerad t. ex. i 

 Hjelt Utbr. p. 19 — ar saledes ogrundad]. 



Ehuru eken salunda sasom odlad trifves ratt val i sodra delen af 

 landet, torde den dock ej i Finland vara af nagon storre betydelse i tek- 

 niskt afseende. Atminstone klagar Bode (Xotizen gesammelt auf einer 

 Forstreise i Brer und Helmersen Beitrage Band XIX, Petersburg 1854, p. 6), 

 att en ekplantering nara Systerback, gjord af Peter den store, ej motsvarar 

 de forhoppningar man kunnat stalla darpa, samt drager gransen for dess 

 anvandbarhet betydligt sydligare: Bode p. 36. 



Emellertid uppnar eken i sydligaste delen af landet stundom kolos- 

 sala dimensioner: sa omtalas pa Al. Hamnholmen underlydande Haga 

 kungsgard: »i full vaxtkraft en ek, som mater 483 cm [16 fot 3 turn] i oin- 

 krets i brosthojd. Inuti eken har rotan bildat ett rum af 89 cm [3 fots] 

 diameters; tradet uppgifves vara det storsta som finnes pa Aland*: Marie- 

 hamns Posten den 16 Febr. 1884 i A. U. N:o 50. Appelo eken har en om- 

 krets af 4,4 8 m 1 m of van marken. Kronans storsta vidd ar c. 14 m. 

 Stammen ar ihalig till atminstone 4 meters hojd. Till haligheten leda 

 tvanne oppningar, belagna midtemot hvarandra (pa 6. och v. sidd.), och af 

 dessa begynner den storre invid marken och stracker sig 1 :; 4 m appat: 

 Oh. E. Boldt. — Pa Eaumaharju holme i Tofsala(Ab.) finnas flere statliga 

 ekar . . . den storsta 504 cm pa en m hojd: Bergroth, Finska tradj. XII i 

 Geogr. F. T. 1893 p. 194—195, dar 5 andra trad fran Eaumaharju och ett 

 fran Ketarsalmi i samma socken beskrifvas, jfr Bergr. p. 18. En ek pa 

 Lytikkyla sateri i Piikkis (Ab.) var pa 0,6 m [2 fot] hojd ofver 8,5 m 14 l /» 

 aln] i omkrets; man uppskattar dess alder till 400 ar (Aura): Turun Lehti 

 1895 X:o 69; om denna ek, sa vidt nu ar bekant, den storsta i vart 

 land, ingar en nagot senare uppgift: L. Y. 1900 p. 27. Ar 1893 uppmat- 

 tes a Klobben vid Storvik i Kimito (A b.) flere ekar, af hvilka den storsta 

 vid 2 m hojd matte 574 cm i omkrets*. Dess hojd uppskattades till 16 m: 

 Olsson, 1. c. XXI Geogr. F. T. 1895 p. 255, dar afven 4 andra beskrifvas. 

 (Dessa trad aro enligt min formodan odlade; uppg. mahanda osaker. — I Oa. 

 Lillkyro Eriksberg vaxer en ek, hvars stam ar 4 m i omkrets: Ale. Ill 

 p. 96 [tradet odladt]. Uppgifter ofver sallsynt stora ekar inga f. o.: Finska 

 tradj. IV i Geogr. F. T. 1892 p. 243, V 1893 p. 92, XVI 1893 p. 195-196, 

 XVII 1893 p. 196. Ett stort antal uppgifter om ekens storlek ingar hos 



