Urtica dioica. 185 



Fenn. och sedan Dalmatien etc. Riktigheten haraf torde dock mahanda 

 kuima sattas i fraga. — Pa grund af exemplaren bar jag dareinot tort hit 

 var. submermis Uechtr., hvilken hos Gfirke p. 78 upptages sasom var. c) 

 bl. a. fran Lapp. — I Brenn. Flor. p. 166 och Mela Kasv. '11 p. li'8 etc. 

 anvandes namnet var. glabra Hartm. Att detta uamn afser samma form 

 sora ofvanstaende, synes mig framga t. ex. daraf, att uppg. Lk. »in fruticetis 

 ad Vaula inter Kultala et Rovanen Sodankylensem»: Kiblm. Ant , hvilken 

 upptages under namnet glabra, af Wainio och Hult utan vidare anfores 

 under namnet subinermis. — Ehuru jag pa anforda skal sammanfattat de 

 ofvan anforda uppgifterna under ett namn, vill jag darfore ingalunda pa- 

 sta, att alia de finska exemplaren tillhora samma form, och an mindre, 

 att de omnamnda formerna vore synonyma. 



Morus nigra L. Uppgifves sasom odlad i sodra (och mellersta) Fin- 

 land: Fries. De enda specialuppgifter jag kanner ar, att detta trad om- 

 talas sasom odladt af Kalm och Gadd i Abo 1756—1760 (enl. 0. Hjelt, 

 Naturalhistoriens studium vid Abo Universitet, Helsingfors 1896, p. 171, 

 207 och 255 not). Tradet betecknas dock icke 1. c. sasom hardigt. Mojligt 

 ar, att yttermera nagra upplysningar om dess odling kunde vinnas ur 

 Hortus Acad. Aboens. och andra uppsatser fran den tiden. — Fran senaste 

 tid uppgifves, att det i botaniska tradgarden i Helsingfors ar omkring 2 

 m hogt, arligen blommar, men tackes till vintern: Kihlm. M. nigra kan 

 saledes ingalunda likstallas med de ofriga vaxter, hvilka af Fries upptagas 

 sasom odlade (jfr Hjelt Kann. p. 73 not 2). — Par andra arter af slagtet 

 torde f. o. oftare blifvit odlade under den ekonomiska perioden, se 0. Hjelt 

 1. c. p. 170, 172, 176, 255 not, 264-265, 2i*0 etc. 



Angaende fikontradet, Ficus carica L, namnes: I Helsingfors kulti- 

 veras det i det fria och alstrar afven fikon, fastan icke synnerligen smak- 

 liga, men maste noggrant tackas till vintern: Elf v. Kult. p. 75. Enl. med- 

 delande af Sselan torde uppgiften hanfora sig uteslutande till botaniska 

 tradgarden. 



Cannabis sativa L. 



In Fennia ausirali et media colitur, majore antem copia vix nisi in 

 partibus interioribus et orientalibus. Ad se/ptentrionem versus suj)ra 64° aid 

 65° raro tantum occurrat, qvamqvam vel in Lapponia cidta provenire indicatur. 



»Hampa odlas mycket litet i sodra och sydvestra Finland, soder 

 om strackan Yiborg— Bjorneborg nastan alls icke, men i de inre delarna 

 af landet annu ganska allmant, fastan i liten skala, till husbehof anda till 

 den pa kartan uppdragna gransen och afven pa enstaka stallen norr om 

 den, dock knappast norr om Uleaborg; hampodlingen har emellertid af- 

 tagit och kommer val att fortfarande sa gora»: Elf v. i Atlas p. 5 (och 



