Populus tremula. 81 



Af former iinnas i H. M. F. f. microphylla och var. villosa, om 

 hvilka langre fram. 



En form med greniga hangen omtalas i Medd. I p. 93; monstrosa 

 bildningar t. ex. Prot. 2, HI, 1889. 



Populus tremula f. microphylla G. Hartm. 



Cum forma typica raro inoenitur. 



Ab. Karjala austr.-orientem versus a pago Laajoki, frutex 

 1,8 m [orgyalis], foliis orbiculatis 12—20 mm latis: Cajander!; 

 Karislojo Karkali: Lindberg! 



Kol. Soutujarvi foliis 18—27 mm latis orbiculatis: Cajan- 

 der & J. I. Lindroth! 



Populus tremula var. villosa Lang. 



Cum forma typica rarius invenitur. 



Fenn.: Giirke p. 2 et 3. 



Ab. Yihti in jugo Lojoensi supra stationem Nummela fru- 

 tescens: Flinck. 



Sat. Karkku Koskis prope Sorvijarvi a. 1884, arbores 2,5—3,5 

 m altae: Hjelt!, cfr Medd. XV p. 181. — Ta. Evo in saltu pu- 

 blico plur. loc. et inter Lammi et Tuulois!: Kihlm. in (Diar. 2, 

 X, 1886) Medd. XV p. 181. — Sa. Valkiala Ruotsula: Hult 

 Fort., vide infra. — Kol. Shoksu!, Soutujarvi: Caj., cfr Diar. 

 1, XII, 1900. 



Angaende forekoinsten i Sa. [Valkiala] namnes: >har och dar pa 

 Aita-aronmaki inom Ruotsula by vaxa sma buskartade aspar af 1,2—1,8 m 

 2—3 alnars] hojd, med bladen, afven de ofversta, pa bada sidorna tatt 

 och mjukt graludna och vackert silfverglansande»: Hult Fort. 



Populus balsamifepa L. 



In hortis etc. saepe colitur. 



Antraffas [sasom odlad] anda till Tammerfors, samt vid vestkusten 

 annu nordligare. i Nykarleby och Jakobstad : Ign. Geogr. p. 345, jfr Schub. 

 p. 230, Brenn. Flor. p. 171, Mela Kasv. Ill p- 292 etc. Den poppelart som 

 allmannast planteras. Ganska spridd i sodra Finland, traffas den mangen- 

 stades planterad vid allmogens gardar : Elf v. Ant. p. 63; > species boreali- 

 americana in Eur. media ad vias saepe colitur »: Giirke p. 3. — Ab. 



Impressio facta 1G j 2 1901. " 



