80 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XXI, N:o 1. 



gifves den endast sallan bilda bestand: Renv. p. 12. Detsamrua ar 

 fallet i Vihti enl. Flinck. — Ka. och Kl. »Upptrader dels som lagre, rikt 

 forgrenade trad eller stora buskar (pa de steniga holmarna i Vuoksen vid 

 Kaskisenkyla ocb Sintola). dels som ett 10-16 m hogt, rakstammigt trad 

 och ingar for det mesta som inblandning i bjorkskog, men antraffas afven 

 sasom en vasentlig bestandsdel tillsamman med gran (Jaaski Pelkola). 

 Sallan bildar den rena bestand. Sadana sagos i mindre skala, t. ex. vid 

 angskanter ej langt fran Kaukola kyrka och vid Juoksemanjarvi i Raisala;: 

 Linden. — Kl. Angaende forekomsten i Parikkala namnes: »Muodostaa 

 paikotellen jarvien rannoilla ja niittyjen laiteilla melkein puhtaita haa- 

 vistometsia, ei kuitenkaan suuria. Enimmakseen sekaisin koivun kanssa; : 

 Hann. — Oa. Bildar narmast kusten och i skargarden egna bestand, dock 

 af ringa areal: Laur. Vaxtf. p. 8. — I Kon. rinnas vidstrackta skogar, som 

 till ofvervagande del aro bildade af asp, t. ex. vid Dvorets, Tolvoja: Kihlm., 

 jfr afven Norrl. On. p. 22, 31, 87, 93 etc. — I Om. daremot omtalas en 

 ren aspskog af foga utstrackning sasom »en kuriositet inom omradet»: 

 Krank p. 7. — [Kp. Uppgifves sasom ganska sallsynt pa Solovetsk: Ros- 

 berg i Geogr. F. T. 1899 p. 43.] — Ob. Upptrader som rakstammigt, anda 

 till 12 m hogt trad och ingar som bestandsdel i blandskogar. Nagon gang 

 antraffas mindre aspdungar (Simo Ervasti); rena jamforelsevis unga bestand 

 vid Martimonoja samt vid Simoskanoja: Keckm. — Lk. Ovanligt stora 

 bestand i Sodankyla (A. W. Granit): Medd. XXIII p. 54. 



Nagra mera speciella uppgifter kuncle tillaggas t. ex. Stenr. p. 12 

 och Rosb. Utk. p. 219. Angaende den obetydliga odlingen se Elfv. 

 Ant. p. 63. 



Sasom fossil ar aspen funnen pa nagra stallen i landet, se harom 

 G. And. p. 114, dar 7 stallen uppraknas. Den inkom till landet tatt efter 

 Bdula odorata vid Ancylus-tidens borjan: Sallm. p. 8. 



I afseende a den storlek aspen kan uppna finnas endast fa upp- 

 gifter: Ka. Antrea Kavantholm pa 1 m hojd 245 cm, vid marken 326 cm 

 i omkrets: Thesleff i Finska tradj. XVII, Geogr. F. T. 1893 p. 196. — 

 Sat. »aspar til en ansenlig hogd och 0,6 m [ofver en alns] Diameter i 

 tjockleken forekomma harstades*: Gadd Forsok p. 46. — Kon. Vid Dvorets 

 uppmattes talrika cylindriska och sprickfria stammar af 180-190 cm i 

 omkrets vid brosthojd. Vid Kivatsh fanns ett trad af 213 cm i omkrets, 

 barken var pa ena sidan borta: Kihlm. — Li. Mr i nedre delen af bjork- 

 regionen 3-4,5 m hojd: Hult Lappm. p. 125. — x^ngaende Lapp. fenn. 

 och Lapp. ross. se f. o. ofvan i texten afvensom framfor allt Kihlm. Pfl. 

 p. 223—224. — Par uppgifter fran Ka. och Ob. anforas afven har ofvan. 

 Tradets vanliga hojd ar 15—30 m: Mela Kasv. Ill p. 292. 



