Myrica gale. 75 



gebitet -hvilket afven innefattar delar at' Kb.]: Hj. Schulman, Ornitologiska 

 iakttagelser under en resa i Ostra Karelen sommaren 1880 (Medd. IX, 

 Helsingfors 1883) p. 9. Da detta alldelea strider emot Norrlina m. fl. iakt- 

 tagelser, misstanker jag att en forvexling egt rum med Cassandra. 



Ok. Paltamo mindre allman ■. E. Castren p. 55 under namn af Myrica, 

 afser val getpora Ledum palustre, jfr Brenn. Obs. 



Ob. TJppraknas bland de vaxter som utgora »inassan af vegetatio- 

 nen» vid stranderna af Iijoki [Yo-elf]: F. Nyl. Utdr. p. 152; for min del 

 skulle jag slirskildt med stod at' Keckmans uppgifter knappast tro, att den 

 gar hogre upp vid elfven; forhallandet bor emellertid noggrant uudersokas. 

 Angaende fotekomsten vid kusten nannies: »Bildar ofta vidstrackta ria- 

 bestand vid de langgrunda hafsvikarna och pa holmarna i skargarden 

 (t. ex. Simo Tiuranen)*: Keckm. — [TJppraknas bland vaxter, tagna emellan 

 Kardis och Kengis i Ofvertornea: Acerbi p. 200; uppg. forefaller tnig dock 

 mindre trolig, se ot'vanj. — Kuus. Pors (Myrica gale) uppraknas sasom 

 forekommande i socknen af E. Lagns p. 351, jfr Fellm. Lapp., Trautv. II p. 

 36 och Koppen Verbr. II p. 3G1. Att harmed dock menas getpora = Ledum 

 aynes mig troligt (se afven Brenn. Obs. , aa mycket mer som Brenn. & X. 

 uttryckligt anfora >ej i nordost^ [= Kuus.]: afven Wainio Kasv. betviflar 

 uppgiften. Fellmans uppgift citeras sedan af Led. Ill p. 661, liksom Beket. 

 p. 594 under Lapponia, hvilket, ehuru Led. med ett utropstecken utmarker, 

 att han sett exemplar, ar fullkomligt oriktigt. 



Om de ofvan anforda uppgifterna skulle alldeles fullstandigt angifva 

 artens forekomst i Finland, hvilket dock knappt kan anses antagligt, vore 

 utbredningen hogst anmarkningsvard. Enligt dessa uppgifter vore porsen 

 allman vid nordliga <lelen af Bottniska viken och pa ett tamligen smalt 

 balte i inre delen af sodra Finland, spridd e'ller nagorlunda allman i Nylanda 

 skargard, sallsynt i de ofriga kusttrakterna utom Abotrakten, dar den saknas 

 liksom i storre delen af det inre landet. De yttersta fyndortema mot oster 

 och norr skulle darfore begransas af en linie, som gar utefter kusten fran 

 Tornea till Nykarleby, dar linien gar ut till Bjorko och de angransande 

 oarne i Qvarken. Med undantag af de f. o. ej fullt sakra fyndorterna 

 Kristinestad och Ulfsby gar linien i hafvet anda till Brando Porsskar, 

 hvarpa den yttermera bojer sig at vester till Geta, gar sedan till Finstrom, 

 Jomala, Lemland, Korpo och Nagu. Sedermera gar linien in i landet till 

 Uskela och Sammatti, bojer sig mot norr och nordost till Saaksmaki, Luo- 

 piois och Kuhmois, vander sig ater mot oster till Gustaf Adolfs socken 

 och gar salunda anda till Kerimaki Tuunasaari, darifran den uor en boj- 

 ning till Puhois och Ruskiala. Har vander den sig mot soder genom 

 Jaakkima, Rautjarvi och Rattijarvi, for att vid Viborg ater na kusten, som 

 den foljer till landets grans. De osakra uppgifterna aro harvid ej tagna i 

 betraktande, men skulle med undantag af de ytterst osannolika fran Kuus. 

 och Ok. ej synnerligen forandra forhallandet. 



