Alnus glutinosa. 37 



I afseende a klibbaiens standorter i sodra Finland ma tillaggas, att 

 den oftast forekommer pa strander, men afven i karr, i fnktiga ldfekogar 

 etc, jfr harom Stenr., Herlin p. 133 och isynnerhet Norrl. On. (se ofvan). 

 Nordligare torde arten hufvudsakligen forekomma vid strander, mera sallan 

 i karr. — I hafstrakter »upptrader den ymnigt pa fuktiga stallen och 

 sarskildt vid stranderna. Har upptrader den ofta afven pa eljest fullkom- 

 ligt kala bergsholmar, bildande likasom kransar tatt ofvanfor den steniga 

 strandremsan vid bergets fot»: Bergr. p. 17, jfr Laur. Vaxtf. p. 8. 



I storsta delen af landet ar klibbalen ett medelstort trad; sa t. ex. 

 annn norr om Gamla Karleby: Berg Verbr. p. 124 (Ale. Ill p. 98 upp- 

 gifver: Hogt trad till 25 m; Mela Kasv. Ill p. 318 nppgifver hojden till 

 4—25 m). Afven pa dess nordligaste fyndort Ii forekom den i tradform 

 till en hojd af ofver 5 m och rikligt blommande, jfr Herb. Mus. Fenn. 

 II p. 129. 1Kb. forekommer den enl. Wainio Kasv. pa Kynsisaari i Nur- 

 mes ymnigt i form af hoga tradlika buskar, pa Lieksa on sags den dar- 

 emot ej hogre an 1,2 m. Vid Ulmalaks i Suistamo (i Kl.) fanns ett minst 

 5,3 m hogt trad, jfr Hjelt Ant. p. 27. I Kon. forekommer den >ofta under 

 nagot tvinande form*: Norrl. On. p. 26. 



Af de manga uppgifter om tradens storlek, som meddelas Kihlm. 

 Nordgr. p. 1—3, ma har endast anforas att de tva traden i Sotkamo vid 

 Vuorijarvi aro 5 m hoga och en torr, men annu uppratt gren hade en 

 diameter af 13 cm. Vid Tulppo i Om. finnas 4 gamla trad af 8—11 m 

 hojd, tva af dem hade en diameter af 21,5 cm. 



Sasom fossil forekommer arten »i furu-, ek- och granzonerna pa 

 mangfaldiga stallen. De aldsta hittills gjorda fynden torde forskrifva sig 

 fran torfmossen vid Vernitsa [i Ik.] samt fran [Sat. Ikalis] Kovelahti 

 (Herlin) och Parkanojoki (Herlin). Arten saknas i ancylusleran vid Viborg. 

 Anmarkningsvarda lokaler aro afven [Ab. Lojo] Humppila och [Kl.] Helyla- 

 joki. Om tradets nordgrans som fossilt ar intet kandt»: G. And. p. 91, 

 jfr 1. c. p. 20—21. Flere fynd af senare datum an Anderssons forefinnas 

 visserligen, men torde ej inverka pa det sagda. »A1 invandrade mot slutet 

 af Ancylus-tiden . . . har knappast nagonsin egt mera betydande andel i 

 skogens sammansattning»: Sallm. p. 9. 



Af former omnamnas lobidata och pinnatificla (liksom incisa, laci- 

 niata, lacera, qvercifolia och sorbifolia, hvilka afse samma trad) langre fram. 

 Dessutom sarskiljer Brenner i Medd. XVIII p. 178—80 f. glabra, den sall- 

 syntaste, f. pilosa och f. mbpilosa, den allmannaste formen. I afseende a 

 dessa far jag f. o. hanvisa till Brenners beskrifning 1. c. eller Bot. Central- 



