12 



Mat/nil.^ Brenner, Finlands HicMiic-ium-foimcr. 



uppsti-jancle eller uppriita, raka eller svagt bojda, glest stjern- 

 ludiia ocli uppat «ilandelhariga, tiilt lan^4 Ijiis- eller dunkel- 

 horstharii.^a; Icorgar sma, Ijusa, talblomini,ua, konkava, fyllda 

 eller mycket kort radierande, med djiipt flikade, ostrierade eller 

 i toppen knappt rodaktiga kanlblommor; holkar sma, temligen 

 smala, med aggrund has, askgra eller morkare, tunnt filtludna, 

 tatt glandel- och Ijus- eller dunkelhariga, af nagot smala, Ijus- 

 kantade, kortspetsade, niislan anda till spetsen stjernludna fjall 

 ■ Borga, Lill Kroksnas, mossbevnxet berg och graslindor. — 

 IMellanform emellan H. Jnjmenoptemm och narmast foljande H. 

 lomatolepis, mer ofverensstammande med den forras var. hrevi- 

 linqna. men talblommig med kortare holkfjallspetsar. 



60. H. lomatolepis. Hogvaxt; stoloner langa, spada, gles- 

 bladiga; hlad tunna, Ijus-, siillan morkgrona, langskaftade, smalt 

 omviindt aggrunda eller tiinglika, triibbiga, med eller utan kort 

 udd,— lansettlika, kortspetsade, glest smatandade, glatta— mycket 

 glest langhariga, undertill gragrona, tannt stjernludna — glest 

 stjernhariga och mer eller mindre starkt hvithariga; korgskaft 

 hoga, spensliga, uppriita, upptill svagt bojda, glest stjern- och 

 glandelhariga, mer eller mindre tatt hvit- eller dunkelhariga, 

 upptill vanligen tiitt svart borsthariga; korgar medelstora, Ijusa, 

 plana, tiitblommiga, langt radierande, med nagot glesare, mot 

 spetsen bredare, djupt tandade eller flikade, undertill rodviolett 

 strimmade kantblommor; holkar morka, klocklika, med lag, vid 

 pip, mer eller mindre starkt mork- eller hvitspetshariga, med 

 ofverhufvudtaget fa grofva glandelhar, af breda, kort eller ut- 

 draget sylspetsade, bredt Ijusgronkantade, langs midten stundom 

 nastan anda till den Ijusa eller svagt rodlatta spetsen stjern- 

 ludna fjiill basfjiillen aggrunda, trubbiga, Ijuskantade, ofverallt 

 stjernhariga. — Borga, Krako, Westerilng, vata angar. — Ge- 

 nom spiidare viixt, svagare stjernludd och glandelharighet samt 

 bredt Ijuskantade och Ijusspetsade holkfjiill skild fran H. sig- 

 moideum Norrl. Forekommer afven 2-grenig med val utveck- 

 ladt, smalspetsadt stjelkblad. 



var. curtilingua. Korgar sma, icke radierande, med korta, 

 undertill svagt randade kantblommor. — Borga, Krako, betes- 

 mark vid Westeriini^. 



