Acta Sociotatis pro Fauna et Flora Fennica XIK n:o 1. ^^1 



a holkarnas form ofverensstammande med H. hnichycrj^hdluw 

 Norrl., men fjallen svarta, spetsiga, vanligen utan har, stift Ijust, 

 kantligiilae ostrierade eller knappt miirkbart rodtoppade, kor- 

 gar langskaftade samt bladen utan eller med glesa kanlhar. 

 Skild fran niirmast foljande H. aMdoglancum genom stora hol- 

 kar, vanligen utan har, och morka har pa stjelken, fran H. 

 scissiim N. P. bland annat genom spetsiga holkfjall, vanligen 

 utan har. Varierar fran nastan harlos — mer eller mindre starkt 

 harig. 



^var. diluiius. Holkar Ijusare, af niycket bredt Ijuskantade 

 fjall. — Borga, Krako, Westeriing, vat ang, samt betesmark of- 

 vanom Girsnas. 



48. H. albidoglaucum. Spiid och hogviixt, 80 — iO cm, 

 uppriit eller svagt uppstigande, vid basen gron, hvitharig, uppat 

 vanligen morkare brunaktig, glandelharig och mer eller mindre 

 stjernhario', med eller utan glesa hvita svartfotade borsthar, niir- 

 mare basen 1-bladig; stoloner lan^a och spiida, krypande och 

 rotslaende i mossan, vanligen rikbladiga; bJad tunna. mjuka, 

 Ijust, nastan hvitaktigt blagrona, langstriickta, lansettlikl spad- 

 eller tunglika, de nedre trubbiga, de ofre spetsiga med veck i 

 spetsen, glatta, med glesa langa hvita liar i kanten och langs 

 ryggnerven, stundom med enstaka har pa skifvans undre sida, 

 helbraddade eller oregelbundet smatandade; Jcorgar sma, Ijusa, 

 glesblommiga, konkava, kort radierande, 2 — 8 i enkelt eller 

 sammansatt qvastlikt knippe, med langt ofverskjutande sidogre- 

 nar, pa langa, upprata eller najiot bagbojda, smalfjalliga, stjern- 

 ludna och tatt glandelhariga, iinda till 80 mm langa skxiff, akla- 

 (llef 6—30 mm; Ifolkar sma, 6—8 mm hoga, svarta, fafjiilliga, 

 med rund holkpip och nagot liingre, upptill litet vidgadt, tratt- 

 likt briim, fjciV korta, temligen breda, smalt sylsi)etsade, glitn- 

 sande, dunkelt hinnkantade, tatt besatta med langa lina, tjock- 

 fotade, svarta glandelhar, vanligen med glesa, fina, langt Ijus- 

 spetsade bar och vid basen mycket litet stjernhar; kanfhJommor 

 glesa, ostrierade eller i toppen svagt rodstrimmade, tit'ift Ijusa. 

 — Borga, Krako, Westerang och Lilliingen, vat mark, hufvud- 

 sakligen pa sank iing bland Spliagnum. — Utmarkt genom sina 

 sma svarta spetsfjiilliga och lint och langt glandelhari^^a holkar, 



