28 McujuHS Brenner, Finlands Hioiacium-former. 



lagre, aldadium 12 mm; liolkar temligen vida, 7—8 mm hog^a, 

 tiilt lanjjt olandelhariga och vid basen temligen tatt stjernhariga, 

 af leinlijien smala, nastan jemnbreda, trubbiga, svartryggade, 

 Ijiiskantade fjdU\ blommor klargula, kantblommor undertill rod- 

 Itruntoppade eller kortstrimmiga, stift som torra dunkla. — 

 Kyrkslalt, Weikkola. linakor. — Med imdantag af de stora och 

 breda. mycket langhariga bladen fullkomligt harlos. 



var. parcipilum N. P. 1. c. pr. p., Norrl. Herb. Pilos. Fenn. 

 2i-. SljeJk harlos— glest Ijiis- eller hvitharig, stundom dunkel- 

 harig; hlad harlosa— glest harbraddade och nervhariga ; holkfjcill 

 breda, trubbiga, Ijuskantade, glest— temligen hariga. — Kyrk- 

 sliitt, Stromsby, iingar, betesmark, vagkant och dike i aker, 

 Sundsberg, iing, vat betesmark, gran- och annan smaskog; Hel- 

 singfors, Rodbergen; Borga, Hummelsund, iing, och Krako, Wester- 

 ang. iing. — Af N. P. 1. c. citerade H. fiorihundiim var. alpestre 

 Lindeb. Hier. Skand. exs. 7 tillhor b. fran Opdal H. cimim N. 

 P. p. 698, a. fran Walders ater iir en morkharig form med 

 temligen tiitt hariga eller harbriiddade blad och morka stift, lik- 

 som den iifven med morka stift utrustade H. hollolense Norrl. 

 staende niirmare H. hraclu/cephalnm Norrl. 



var. valdepilosum N. P. 1. c. p. 695. Starkt hvitharig; kov- 

 (jar konkava, kort och tydligt radierande; kantblommor ostrie- 

 rade; Jiolkfjdll trubbiga. — Kyrkslatt, Stromsby, ang, dike i ler- 

 aker, blandskog, Sundsberg, beteshagar i barrskog. Storms, barr- 

 skog; Borga, Lill Kroksnas, akerbacke. — Haren i fugtig barr- 

 skog iinda till 5 mm langa. 



var. a/bisetum. Skild fran H. sueclcum normxde N. P. ge- 

 nom spiidare, 2—3-, siillan 1- eller 4-blomstrig stjelk med fina 

 hvita, temligen korta borsthar, under korgsamlingen ofta mor- 

 kare, och blad med tiitare eller glesare korta kanthar; fran var. 

 raldcpilosum N. P. ocli var. iiarcipilam N. P. genom spadare 

 viixt och smala spetsiga Jiolkfjdll] kmgar konkava, radierande; 

 kantblommor ostrierade, undantagsvis rodtoppade eller i toppen 

 svagt strierade. Skild fran H. dilutieolor genom morkare och 

 mjukare, ofta glesare cilierade blad, smalare och morkare Jiol- 

 kar af tunnare svagare Ijuskantade, matt gliinsande fjdll och 

 mr.ikare basfjall, samt glesare glandelhariga korgskaft. Varierar 



