Acta Socielalis pro Fauna et Flora Fennira, Xll, n:o 1. 21 



styfva, stnndom //rt^e^/biirande ; blad fasta och slyfva, morkt 

 blagrona, koila, oskaftade, tunglika, kortspetsade, bugtbraddade 

 med sma tandainnen, glest och kort eller vid basen tiitt och 

 hingt hvitt kanthariga; korgar 2—5, temligen stora, moika med 

 rodstrimmiga kantblommor, konkava, pa kortare eller langre, 

 grofva och raka, atminstone upptill mycket tiitt stjern- och kort 

 glandelhariga skaff, med eller utan hvita svartfotade bar; hol- 

 kar 8—9 mm hoga, vida, morka — nastan svarta, svart glan- 

 delhariga, med fa — talrika hvita bar, med eller utan glesa fma 

 stjernhar, af temhgen smala, syllika, spetsiga eller nagot trub- 

 biga, gronkantade fjdU; sfift gula, efter torkning bruna. — Hel- 

 singfors, Rodbergen, stenig grasmark. — Genom sin styfhet och 

 sina gula stift skild fran H. fuscuhiw, som den i ofrigt liknar. 

 Skild fran H. sueckum var. suhflorihimdum N. P. (var. aspenda 

 Norrl. 1. c. p. 92) genom sina stora rodstrimmiga blomster och 

 storre holkar af smalare och smalkantade fjall, samt genom 

 den genomgaende bristen pa stjernhar och saknaden af svart 

 fotknol pa bladharen; fran H. piceicep^ ater genom sin styfhet, 

 sina morka rodstrimmiga blommor och sina korta glandelhar. 

 38. H. fiisculum. Mycket liten och spad — anda till 42 

 cm och temligen grof, svagt uppstigande — nastan uppriU, rak 

 eller krokt. mer eller mindre brun med gron has, mer eller 

 mindre Ijus- eller upptill dunkelharig, stjern- och glandelharig, 

 stoloner mycket spada och langa; hlacl blagrona, fasta, vagiga, 

 bredare eller smalare tunglika — lansettlika, trubbiga — kort- 

 spetsade och veckspelsade, glest, ofta otydligt smatandade, glest 

 eller vid den smala basen tatare kanthariga, ofta ocilierade, 

 stjelkhlad eller 1 vanligen vid basen eller forkrympt hogre upp, 

 sallan hvardera, utan eller med otydliga stjernhar pa ryggner- 

 ven; korgar temligen sma — medelstora, tiita, plana eller kon- 

 kava, morkgula, med nyss utslagna breda och platta, sedan 

 starkt rannformiga och i foljd haraf smala och glesa, svagt 

 eller ostrierade kantblommor, 2—6 pa i borjan korta och raka, 

 sedan temligen langa, utstaende och bagbojda, stjern- ocb glan- 

 delhariga ^Ara/'/' ; hoJkar 7—9 mm hoga, vida, med lag rundad 

 pip och langt, tviirt utstaende bram, morka, mer eller mindre 

 glandel- och hvithariga, nastan utan stjernhar, af syllika, kort- 



