Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 93 



Salicaceae. 



Populiis tremula L. fq. — fqq., tavallisesti hajapuuna rehevam- 

 missii metsissii, harvemmin muodostaen itsenaisiii haavikkoja. 



var. sericea Koehne, ainakin alueen etelaisemmiissa osassa 

 yleinen. 



(P. halsamifera L. Yleiseen istutettu herraskartanoiden 

 puistoihin ja puutarhoihin; usein metsistyneenii niiden liihim- 

 missii ympiiristoissa). 



Salix pentandra L. Pt. pass., muuten fqs. Joks. yl. kos- 

 teahkoissa metsissii, korvissa, kosteilla niityillii, rannoilla j. n. e. 

 tavallisimmin yksittiiisina puina. 



(S. fragiUs L., joks. yleisesti asumusten ymparistoissa, 

 useimmissa tapauksissa valillisesti tai valittomasti istutettuna). 



S. aiirita L. Mt. sfq., Pt. fqs., muissa osissa fq., varsinkin 

 kosteilla niityilla, rannoilla seka soiden reunoilla (vrt. siv. 24). 



S. cinerea L. Mt. fqs., Pt. pass., muissa osissa fq., mel- 

 kein kain ed., mutta tavallisesti vahan maremmalla maalla. 



S. caprea L. sfq., joks. yleisesti, mutta tavallisesti ainoas- 

 taan yksittaisin eksemplarein enimmissa hikevanpuolisissa — 

 kuivahkoissa metsissa, kankailla, pellon aitausten luona j. n. e. 



S. vagans And. Mt., Pt. fq., Hr., Kv., Lm. sfq., muissa 

 osissa fqs., milloin yksittaisina pensaina, milloin pieninii pen- 

 sastoina miienrinteilla, lehtojen ja lehtimetsien laidoilla, valista 

 kangasmaisillakin paikoilla; metsapuolessa vastaavilla muodos- 

 tuksilla vahan harvinaisempi. 



/9. cinerascens Whlnb. Hr. r., kostealla niitylla heti Neu- 

 voisten pohjoispuolelia; — db tyypillisia cinerasce7ise]a. sitapaitsi 

 Nuuskalan tammilehdossa, kuusikossa Kaarleisten eteliipuolella 

 (Pt.), heteniitylla maantien varrella liihella Vehmaan rajaa (Kv.) ; 

 niitylla Tammiston luona (Hr.) ja jokiahteella Kalelassa (Kl.). 



S. myrtilloides L. La. fq., Kr. sfq., Lm., Tp. ja Kl. fqs., 

 Kv. ja Hr. pass. On Laajoen tienoilla yleinen niityilla, muo- 

 dostaen tav. yhdessii 8. repensin kanssa laajoja, matalia kasvus- 

 toja ; lounaaseen pain seka niityilla etta suomaisilla muodostuk- 

 silla harvinaisempi ja melkein aina vaan yksitellen tai pienissii 

 ryhmissii. Lounaisin loytopaikka on Jiirvenkallion neva. 



