I 



Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 85 



C. epigeios (L.) Hr., Lm., La. ja Kl. fqs., muualla sfq. 

 Yl. kuivilla kivisilla ja hiekkaisilla paikoilla, kallioilla, joskus 

 vanhoissa puutarhoissa, Karjalan hiekkaisella hautausmaalla 

 j. n. e. 



Apera spica venti L. Mt. ja Pt. fqs., Kv., Hr. ja La. sfq., 

 Lm., Kr. ja Kl. fq., Tp. fqq. Yleisin hiekkaisilla tai hiekan- 

 sekaisilla metsapelloilla ja niiden pientarilla. Etelaosan savi- 

 pelloissa harvinaisempi ja viihemman valtava. 



Aira ccespitosa (L.) fqq. Yl. nurminiityillii, pellon pien- 

 tarilla (us. runs.), kosteilla niityilla, pajupensastoissa (vaha- 

 valt.), toisinaan korvissakin, nevoilla y. m. 



A. flexiiosa (L.) fqq. Yl. metsan sisaisilla kallioilla ja 

 mailla, palaneilla metsamailla (us. runs.); aietsissa, kankailla, 

 vuorilla, kuivilla niityilla y. m. 



Avena puhescens Huds. Mt., Pt. ja Tp. fq., maenrinteilla 

 seka aukeissa lehtomaisissa rehevissa metsissa. Kl. pass., Ka- 

 lelan ja Vuoluisten valilla jokiahteilla. Kv. pass., maenrinteilla 

 Juvan ja Halson valilla; Hr. pass., etupaassa alueen etela- 

 osissa. 



f. glabrescens Rchh. paalajin seurassa, mutta harvinai- 

 sempana. 



A, pratensis L. Mt. ja Pt. fq., mieluimmin hiukkasen au- 

 keammalla maalla kuin ed. ja usein kuivemmissa paikoissa. 

 Puuttuu muissa osissa aluetta. 



(A. sativa L. Ktso siv. 27. Loytyy tietysti usein metsis- 

 tyneena). 



Phragmites communis Trin. Mt. sfq., Hr. pass., muissa 

 osissa fqs. Saaren lahdessa muodostaa Phragmites matalille 

 paikoille suuria ruovikkoja (esm. Aarlahden ja Tervoisten luona). 

 Joissa sita loytyy etupaassa Mynajoen suupuolessa sekii Laa- 

 joessa Juvalta merelle asti, muodostamatta kuitenkaan missaan 

 suurempia kasvustoja. Kivijarvessa loytyy paikotellen pienia 

 ruovikkoja, muissa jarvissa ja lammissa on se joks, vahavaltai- 

 nen. Sitapaitsi kasvaa sita pellonojissa, pientarilla, itsepa pel- 

 loissakin, peltoteilla y. m. koko Mietoisten ja Myniimaen lakeuk- 

 silla aina Nihdisten tienoille asti. Nain ollen ei ole ihmeellistii, 

 etta paikkakunnalla kayneet geologit ovat loytiineet »sydvest om 



