64 A. E. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Rameet (Sphagneta turfosa). 



Mantyrameissa peittaa maata paksu, tiivis sammalisto, jonka 

 muodostavat Sphagnumit, Polijtriclmm iuniperinum, P. stricttwi, 

 Aulacomyiium xKilustre sekii puitten juurilla Hylocomium jpcirieti- 

 7mm. Kantoin kyljissa kasvavat Georgia pellucida, Polilia nu- 

 tans, Mylia anomala, Ceplialozia media, C. pleniceps y. m. Jaka- 

 lia on maassa sangen vahan (muutama Cladma, Cladonia, Pel- 

 tigera), mutta puissa niita on kosolti (Evernia furfuracea, Alecto- 

 rice). Varpukasvillisuus on melkein aina runsas; sen muodos- 

 tavat Ledum ja Myrtillus idiginosa, paikotellen Betula nana ja 

 Empetrnm', vahemmissa maarissa kasvavat Andromeda, Calluna 

 ja Oxycocmis\ mattaiden keskella kasvaa joskus Vaccinium vitis 

 idcea. Heiniikasvillisuus on perin niukkaa: joka Eriopliorum va- 

 ginatum kasvaa siella taalla seka yksittaisia, tav. sterilisia sa- 

 roja (Carex glohularis, C. vulgaris, C. paucifiora y. m.). Ruohoista 

 on ainoastaan Bubiis cJiamcemorus usein jokseenkin runsas; siella 

 taalla kasvaa Drosera rotimdifolioitsi; muut ruohot — Equisetinn 

 silvaticum, Potentilla ereda, Corallorrlma Listera y. m. — ovat 

 perati harvinaisia. 



Mantyrametta on monasti ainoastaan suon aarillajota vastoin 

 suon keskusta tavallisesti on aukeata rahkaa. Rahkoissakin on 

 tiivis, taaja S/;/«a^?2i^m-kasvillisuus. Nuorissa rahkoissa on jakii- 

 lia verrattain vahan, mutta vanhemmissa peittavat ne {Cladina 

 rangiferina, CI. silvatica, CI. alpestris, CI. iincialis, Getraria De- 

 lisei, Cladonia coccifera, CI. deformis, CI digitata y. m.) usein 

 laajoja aloja. Sammalten latvoilla kasvaa usein Bceomyces icma- 

 dophilus. Varpukasvillisuus on enimmakseen jokseenkin harvaa, 

 jolloin sen muodostavat Myrtillus uliginosa, Andromeda, Ledum, 

 Betula nana, Empetrum, Oxycoccus] valin se kuitenkin on taa- 

 jakin, milloin Calluna vidgarisia kasvaa runsaammin. Rahkan 

 laidoilla sentaan, sellaisilla paikoilla nimittain, missa rahka ra- 

 joittuu johonkin metsaa kasvavaan kasvipaikkaan, on varpukas- 

 villisuus valista erinomaisen runsas. Sellaisilla paikoilla on eten- 

 kin Betula nanalla ja LedumiWdi mielipaikkansa. Siella viihty- 

 vat paraiten rahkalla joskus tavattavat pensaatkin [Salix aurita, 

 S. cinerea ja S. lappojium. Heinakasvillisuutta edustaa sirotettu 



