Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 61 



nicum, Ghimmia acicalaris, Jiingermannia saxicola, J. minuta, 

 Cliandonantlms sefiformis y. m.). Moni lehtimiiinen jakiiliikin 

 {Stidcu Stidina, useat Farmelia-, Nepliromium- ja Feltigera-\di]\\.) 

 saattaa siellii viihtyii, yksinpa muutama pensasjakaliikin (Rama- 

 Una pollinaria, toisinaan Physcia ciliarh). Sanikkaisia ja siemen- 

 kasveja loytyy sangen vahiin: Secliim acre (hyvin pitkii), S. tele- 

 pliium, Poa neynoralis. Polypoclium vulgare, Cystopteris fragilis, 

 Moehringia trinervis. 



Harvoin viettaa vuorenseina sisaanpain. Auringon puoli- 

 silla seinilla kasvaa tuskin muuta kuin polyntapaista LeprariaR. 

 varjoisilla taasen loytyy usein runsaasti Sphcerophoroneisi (Sph. 

 fragile, Sph. coralloides), toisinaan NeckeroiiSi sekii pienia EpJiehe- 

 ja Chroolejms-iupsuid.. — Loivemmat rinteet ovat milloin enem- 

 man lakien tapaiset, etenkin etelanpuoliset; milloin taas muis- 

 tuttavat ne enemmiin seinia. Edellisessa tapauksessa vallitsevat 

 niissa poronjakalat. Jalkimmaisessa tapauksessa taasen peittaa 

 kalliota paksunpuolinen sammalkasvillisuus (Stereodon cupressi- 

 forme, Jungermannia harhata, J. qitinquedentata, J. ventricosa, 

 J. Flm'kei, Plagiothecmm denticulatum y. ra.). — Jos vuoren 

 juurella on metsaa, peittaa rinteen alaosaa paksu sammalisto, 

 jossa on etupaassa metsasammalia {Hylocomium proliferum, H. 

 parietiniim, Dicranum undidatum, D. scoparhim y. m.). Ylem- 

 mista kasveista loytyy mustikkaa ja puolukkaa tavallisesti run- 

 saasti, sitapaitsi Convallaria majalis, Eiihus saxafilis, Lathynis 

 montamis, Luzula pilosa, Calamagrostis arundinacea y. m. — 

 Monasti kaantyy rinteen alasyrja vahvasti sisaanpain. Tallaisissa 

 varjokkaissa, kosteahkoissa paikoissa kasvaa muun muassa run- 

 saasti PeUiasi, Marcliantiadi ja Jungermannia inflataa.. 



Rinteet eivat ylimalkaan ole tasaisesti viettavia, vaan loy- 

 tyy niissa zt suuria penkereita, joihin on kokoontunut rapautu- 

 nutta soraa seka multaaineksia. Sellaisilla paikoilla kasvaa joukko, 

 osittain sangen karakteristisia putkilokasveja: 



Athyr. filix femina, Calamagr. arandin., Poa nemoralis^ 



Aspidium filix mas., G. epigeios, Melica nutans, 



Luzida pilosa, Aira fiexiiosa, AUiwn schoenopr.{h), 



Agrostis vulgaris, Festuca ovina, Polygonat. officinale, 



