60 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Kalliopaallystat ovat harvoin tasaisia, vaan on niissii notko- 

 ja korkopaikkoja. Notkokohtiin kokoontuu tavallisesti seisovaa 

 vetta aiheuttaen jonkun pienen kalliosuon. Kalliosoiden kasvil 

 lisuus vaihtelee snuresti. Milloin muodostaa Sphagnum acutifo- 

 liiim erittiiin tiiviin sammaliston, jossa muuten ainoastaaii jot- 

 kut varvLit, nekin zh harvakseltaan menestyvat. Toisinaan taas 

 on sammal loyhempaa ja kasvillisiiuskin runsaampaa. Syvem- 

 missil, maremmissa kohdissa kasvavat Sphagnum-, Aulacomnium- 

 ja Folytrichum-lsiiii, kuivemmilla kohdilia taasen Hylocomium 

 proliferum, H. parietinum, H. triquetriim, Ftilium crista castren- 

 sis, Dicrannm undulatum, joku Peltigera, Cetraria ja Cladina. 

 Korkean ja rehevan varpukasvillisuuden muodostavat Ledum, 

 Myrtillus uliginosa, Empetrum ja Calluna; kuivemmilla paikoilla 

 — mattailla seka suon reunoilla — viihtyvat myoskin Myrtillus 

 nigra ja Vaccinium vitis idoea. Ruohoista on usein Riibus cha- 

 mcemoriis runsain; muista mainittakoot: Phegopteris dryopteris, 

 Convallaria majalis, Trientalis, Pyrola secunda, Potentilla erecta. 

 Heinia on vahan: Eriophoriim vaginatum (joskus runsas), Carex 

 vulgaris, Lunula 7niiltiflora, Aira flexuosa. — Valista on notko 

 syvempi, jolloin syntyy kalliolampi. Sen pohja on tavallisesti 

 peittynyt Amhlystegiiun fluitansiWo.. 



Vuorten rinteet ovat milloin akkijyrkkia kallioseinia, mil- 

 loin loivempia ahteita, milloin taas ovat ne sisaanpain kaltevia. 



Pystysuoria suojattomia seinia peittavat taplittaiset Leci- 

 deai ja Lecanorat, Parmeliat, GyrophoraX, joku Sphcerophoron 

 fragile seka yksittaiset Grimmia apocarpa ja Hedwigia albicans. 

 Paikoilla, joissa vetta valuu alas, kasvaa runsaasti Umhilicaria 

 pustulata^; toisilla viela vettyneemmilla kasvaa tummia levia ja 

 Andrceo]2i. — Missa kallioseinan edessa loytyy harva raetsa, peit- 

 taa kalliota tavallisesti ohut, loysa, usein vapaasti riippuva sam- 

 malisto, jonka muodostavat seka haara-^ pysty- etta maksasam- 

 malet (Stereodon cupressiforme, St. imponens, St. paUescens, Thui- 

 dium ahietiniim, Homalothecium sericeum, Plagiothedum denticu- 

 latum, PI. silvatimm, Antitrichia, Leiicodon, Isothecium viviparum, 

 I. myosuroides, Anomodon longifolius, Neckera complanata, N. 

 oligocarpa, N. crispa, Homalia trichomanoides, Dicrannm longi- 

 folium, Tortula ruralis, Orthotrichum rupestre, Amphidium lappo- 



