Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 41 



lajia (etupaassa Hylocomhtmejsi, Hypnitme]8i, Mniumeisi, paikoin 

 Sphagnumei^i), mutta ne peittavat ainoastaan pieniii tiipliii. Muu 

 maa on ruohojen vallassa, joista varsinkin sanikkaiset ovat lu- 

 kuisia. Yleisia ovat: Aspiclium spinulosiim, Athyrium filix fe- 

 mina, Phegopteris polypodioides^ Eqidsehim silvatieum, Ljjcopodmm 

 cmnotinum, Oxalis ja Viola palustris. Harvinaiseramista mainit- 

 takoot Aspidiiim cristatum, Oyioclea stmthiopteris, Crepis palu- 

 dosa, Circcea cdpina, Stellaria nemorum ja St. Friesiana. Hei- 

 nista ovat tarkeimmat: Ccdamagrostis lanceolata, C. phragmitoi- 

 des, Carex loUacea, Milium effusum ja Poa sudetica (h). 



Kankaat (Calluneta). 



Kuivimmilla kankailla vallitsevat jakalat. Sellaiset kankaat 

 eivat ole laajoja, vaan kasittavat suurempia tai pienempia tap- 

 lia muissa kangasmuodostuksissa. Poronjakalat vallitsevat {Cla- 

 dina silvatica, CI. alpestris, CI rcmgiferina, valista CI uncialis); 

 niiden seassa on runsaasti Cladonioiia. (CI coccifera, CI pyxi- 

 datci, CI verticiUata, CI fimhriata, joskus CI papillaria y. m.j, 

 Cetranoiidi {C. islandica, C. crispa), Stereochaulone]B. {St. paschale, 

 St. tomentosum). Sammalia loytyy jonkun verran, joku Poly- 

 trichum piliferim, PoJdia nutans, Dicranum spurium tai Bux- 

 haumia aphijlla (h). Taplittain kasvaa sianpuolaa ja kanervaa. 

 Heinakasvu on hyvin harvaa {Festuca ovina, Airci flemiosa, Trio- 

 dia). Ruohokasvillisuus on vielakin harvempaa {Euplirasia gra- 

 cilis^ Antemiaria dioica, Viola canina y. m.) 



Tavallisilla kankailla sitavastoin on taaja ja korkea kanerva- 

 kasvillisuus. Jakaliiin seassa loytyy joukko sammalia, toisinaan 

 ovat sammalet valtavammat jakalia. Runsain on tavallisesti 

 Hylocomium parietiyium, sen seurassa esiintyviit suuremmissa 

 tai vahemmissa maarissa Eyl proliferum, Dicranum undulatum, 

 D. scoparium, D. spurium, joku PolytricJium. Jakalista loytyy 

 usein Peltidea aphtJiosa. Usein loytyy harvakseltaan puita, ta- 

 vallisesti mantyii, toisinaan koivuakin, haapaa tai leppaa. Pen- 

 saita on siella taallii {Juniperus, Salix vagans, S. rosmanni- 

 folia). Paitsi yhtamittaista kanervakasvillisuutta loytyvat seu- 

 raavat varpukasvit Vacdnium vitis idcea, Myrtillus nigra, Arcto- 



