Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 39 



P. secunda (1), Viola Eiviniana {!), Equisetum silvat.[\), 



Eaniinc. repens (1), Asp. spiiiulosiim (1), Lycopod. clavat. (I). 



Stella)'. Friesian. (1), Pyrola secunda (1), 



St. graminea (1), P. rotundifolia (1), 



Heinakasvillisuus on harvaa (2): Poa nemoralis, Aira cces- 

 pitosttj Luzula pilosa. Varpukasvillisuus (3): Vaccinium vitis 

 idcea ja Myrtillus nigra (suhteessa 1 : 1). 



Muutamia pienempia syvennyksia loytyy. Niissii muodos- 

 tavat sammaliston paaasiallisesti Polytrichiim gracile, Amhlyste- 

 giiim uncinatum ja Climadum dendroides. Ruohoista ovat var- 

 sinkin Phegopteris polypodioides ja Athyrium filix mas runsaat. 



Ihan rannassa on leppametsii matalaa, taajaa pensaikkoa. 

 Siella kasvavat Succisa pratensis, Ulmaria peyitapetala, Calama- 

 grostis arundinacea, C. phragmitoides seka iahempana vetta Ra- 

 nunculus flammiila, Galium palustre ja Myosotis palustris. — 

 Maapera lepistossa on hienon hiekan sekaista savea, paallimmai- 

 sena on ohut multakerros; ranta on kivinen ja itse joessa loy- 

 tyy runsaasti suuria kivia. 



Lehdot (Luci). 



Enimmat lehdot alueen etelaosassa sijaitsevat tasaisesti tai 

 heikosti viettavalla hikevalla maalla, monasti vainioiden ympa- 

 roimina. Niissa on koivu valtavin aines, seassa loytyviit haapa, 

 pihlaja, tuomi, raita, leppa, joskus niinipuu. Pensaita on mo- 

 nasti runsaasti [Rihes, Rosa, Salix, — Viburnum, Daphne). Hei- 

 nista ovat seuraavat yleisia, joskaan eivat aina erittain val- 

 taavia: Agrostis vulgaris, Poa serotina, Melica, Aira cwspi- 

 tosa, Luzula pilosa, Carex pallescens, harvemmin Milium, Calam- 

 agrostis lanceolata, Carex digitata, Triticum caninum, Avena 

 puhescens. Ruohoista ovat Oeranium silvaticum ja usein Lathy- 

 rus montanus + runsaat. Yleisia ovat sitapaitsi: 



Aspid. spinulosum, Stellaria gramiyiea, Ranunculus aciis, 

 Convallaria majalis, Anemone nemorosa, R. pohjanthemos, 

 Majanth. hifolium, Hepatica triloba, Viola canina, 



