36 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Harvinaisempia ovat: 



Lycopodhun selago, Stellaria Friesiana, Pyrola chloraritha, 



Phegopteris polyp., Viola Eiviniana, P. media, 



Aspidium filix 7nas, Lathyrus montanus, Hierac. aUegnicola, 



Listera cordata, L. vermis, H. adunans, 



Goody era repens, Vicia silvatica, H. prcetenerum. 



Areyiaria trinervis, V. sepiiim, 



Monasti kasvaa kuusi kosteallakin maalla. Sellaiset kuusi- 

 kot ovat hiukkasen mattaisia. Mattaat ovat matalia, isoja, Po- 

 lytriclmm communen muodostamia. Varvut ovat milloin runsaat, 

 etenkin puola ja mustikka, milloin taas harvalukuisemmat; edel- 

 listen lisaksi kasvavat viela Myrtillus idiginosa, Empetrum ja 

 joskus Ledum. Ruohokasvillisuus on koyhempi kuin maissa 

 kuusimetsissa. Tarkeimmat ruohot ovat: Majanthemum, Trien- 

 talis, Pyrolai, Potentilla ereda, Linncea, Eqiiisetum silvaticum; 

 harvinaisemmat ovat Stellaria Friesiana ja CoraUorrlma innata. 

 Heinakasvillisuuskin on harvaa: Agrostis vulgaris, Aira flexiwsa, 

 Car ex loliacea, C. leporina f., C. ccespitosa, C. glohularis. Tal- 

 laiset kuusimetsat lahestyvat kuusikorpia. 



Tiheaan asutuissa seuduissa ovat kuusikotkin koko joukon 

 muuttuneet, tullen + lehtomaisiksi. Heinista ovat taalla tavat- 

 tavissa korkeakasvuiset Avena pratensis ja A. puhescens ja ruo- 

 hoja on runsaasti {Convallaria, Polygonatum officinale, Ulmaria 

 filipendula, Ranunculus polyantliemos, B, acris, Vicia cracca, La- 

 thyrus pratensis, Platanthera hifolia, Galium horeale, Hypericum 

 qiiadrangulum, Viscaria vulgaris; hyvin runsaat ovat Lathyrus 

 montanus ja Geranium silvaticum). Pensaitakin loytyy usein 

 sangen paljon {Rihes alpinum, E. nigrum, Rosa glauca, R. corii- 

 folia, R. cinnamomea, Lonicera, Juniperus). 



Koivumetsat (B etui eta). 



Lehtimetsat ovat paikkakunnalla enimmakseen koivun muo- 

 dostamia. Lisapuina esiintyvat yleiseen haapa ja leppa, vahem- 

 massa maarassa pihlaja, tuomi, raita, harvoin lehmus. Pensaista 



