Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 81 



Aronia, Philadelyhus y. m.) istutetaan usein ryhmiin kukka- 

 maitten kulmiin tai erityisiin pikkumaihin. — Kyokin puolella 

 loytyy varsinainen ryytitarha, jossa viljelliian perunia, -^juuris- 

 koja» (Brassica napus), »ropettaa» (Beta), kaalia, »moorotteiia» 

 {Dauciis), »166kkia» {Allium cepa), vahemmiissa maiirassa »krees- 

 lookkia» {Allium sclicenoprasum), retisejii, tilliii, persiljaa, raparpe- 

 ria, kurkkuja, joskus sikuria ja pumppuja. - Suurempia herras- 

 kartanoja ymparoi tavallisesti puisto (koivu, haapa, poppeli, 

 vaahtera, saarni, lehmus, kuusi) tasaisine ruohonurmineen, kaa- 

 revine teineen, somine istuinpaikkoineen j. n. e. Viilistii johtaa 

 pitkii puistotie (alle) varsinaiseen puistoon (Lehtisissa, Raveassa, 

 Mynamaen pappilassa). 



Kuten edellisestii selviaa, on tutkimani seutu sangen hete- 

 rogenista. Jotta olisi helpompi ymmartaa seka kasvillisuutta 

 ettii varsinkin kasvistoa (floraa), olen kysymyksessa olevan paikka- 

 kunnan jakanut 9 pienempaan kutakuinkin yhdenkokoiseen ja 

 mahdoUisimman homogeniseen osaan. Ne ovat seuraavat (vrt. 

 karttaa!): 



1) Laajoen seutu (La.): vuoret rapakivea, enimmiikseen 

 matalia; turvemaa (eniten soita, osittain suoniittyja) noin Vs koko 

 pinta-alasta, muu osa on murtokivisoraa, parissa paikassa viihan 

 savea ja parissa nummihiekkaa. — Metsat eniten sekaisia, man- 

 nikkoja nummihiekalla ja rapakivisoralla, lehtoja vars. jokien 

 laheisyydessa; kankaita niukalti, niittyja runsaasti, etenkin joki- 

 ja purovarsilla, viljelyksiii viihasen kyliiin ymparillii seka muu- 

 tamien torppien luona. Vesista loytyvat Laajoki haaroineen, 

 Auli-jarvi, Suomenpaan jarven etelaosa (ja Tomajarvi). 



2) Karjalan seutu (Kr.). Vuoret rapakivea (tai sen sukuista 

 oligoklasigranitia), etelassa granitia; turvemaa (soita ynna hete- 

 niittyja) n. Ve— Vs koko pinta-alasta, muuten murtosoraa, savea 

 hyvin vahan, nummihiekkaa lahella Ketelisiii. Metsistii ovat 

 kuusimetsat vallitsevia, sen jalkeen seuraavat mannikut ja seka- 

 metsat, metsalaidoilla lehtoja, kankaita melkein 0, niittyja run- 

 saasti, viljelyksiii niukalti asumusten ymparillii. Vesistii loyty- 



