Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, luo 2. 29 



lukuisia torppia ja miikitupia. Metsiiosissa taasen voi korkein- 

 taan nalidii 3 tai 4 kylaa ja sattuu tiimakin tapaus ainoastaan 

 silloin kim mainitut kyliit ovat periikkiiin samassa jokilaaksossa. 



— Kylat ovat eri suuria, ylimalkaan kuitenkin pieniii. Isoimmat 

 ovat Kivikylii (14 taloa), Lankkinen (13 t.), Laajoki (11 t.), Tur- 

 siinperii (11 t.), Raimela (10 t.), Vehmalainen (9 t.), Nihattula 

 ja Vallainen (8 t.). Mietoisten suurimmassa kyliissa, Valas- 

 kalliossa on vaan 6 taloa. Tavallisimmin on kylissii 4 a 5 ta- 

 loa, mutta hyvin monta kylaa loytyy, joissa talojen luku on 

 vaan 2 (Suutila, Ketelinen, Varrainen, Rantavakkinen y. m.) ja 

 sattuu useasti etta nekin molemmat talot ovat saman isannan 

 hallussa (Karppinen, Nuuskala y. m.). Yksinaisia taloja on 48. 



— Talot ovat erisuuruisia, keskimaarin kuitenkin n. Vs mantta- 

 lin taloja. Myniimaen pitajan isoimmat talot ovat Kallinen 

 (3 V2 mantt.), Ravea (2 V4 m.), Uuskartano (2 m.), Sunila (1 V2 m.), 

 Mietoisissa on 2 suurta kartanoa Kaski-Lehtinen (5 Vs m.) ja 

 Saari (4 m.), muut talot ovat sitavastoin vallan pienet. Karja- 

 lan kappelissa ovat talot enemman yhdenkokoisia ; suurimmat 

 Karppinen ja Laajoen Julia ovat V2 manttalin taloja. 



Kylissa ovat talot melkein aina taajassa ja ilman minkaan- 

 laista jarjestysta. Sattuu toisinaan, etta toisen talon tarhatunkio 

 on vastapaata toisen talon salinikkunoita! Kujat ja pihat ovat 

 sateen aikana, varsinkin saviseudussa, sangen ilkeassa kunnossa. 



— Asuinrakennukset ovat puisia, yksinkertaisia ja — ainakin 

 geologien silmissa — »mer an nodigt storartade» ^). Enimmak- 

 seen ovat ne seka vuoraamatta etta maalaamatta; toiset ovat 

 punaisiksi maalatut, ikkunat ja pihtipielet valkoisina, harvemmin 

 tapaa keltaisia asumuksia. Ainoastaan parissa iiikkaiissa karta- 

 nossa (Lehtinen, Ravea) on asuinripi 2-kerroksinen, vanhan- 

 aikuisine kattoineen ja ikkunoineen. 



Puutarhaviljelysta ei sanottavassa maarassa harjoiteta, ei- 

 vatka puistotkaan ole mitaan suosittuja. Jos asumuksen luona 

 on vanhastaan loytynyt joku pieni metsa, niin se tavallisesti 

 ennemmin tai myohemmin hakataan pois. Korkeintaan joku 

 pihlaja, koivu, haapa, tuomi tai piilipuu saa kasvaa verajiin 



1) Vrt geol. karttalehteen K\o 10 kimluvaa kertomusta siv. 17, 



