Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 21 



maarassii ovat koneetkin tulleet kiiytantoon maanviljelyksessii. 

 Noin kymmenkiinta vuotta sitten oli esm. niittokoneita ainoas- 

 taan muutamissa harvoissa kartanoissa; nyt sellaisia loytyy jo- 

 kaisessa keskinkertaisessakin talossa. Hevosharavat ovat viihi- 

 tellen tulleet kaytantoon. Samaten useat »pellonpruukissa» tar- 

 peelliset uudenaikaiset iikeet y. m. Hoyrypuimureita loytyy useissa 

 suuremmissa taloissa, kuten Lehtisissa, Saarella, Sunilassa, Kalli- 

 sissa y. m. — Mutta . kaikki uudet aatteet leviavat hitaasti ja 

 niin on maanviljelyksenkin uudistus tapahtunut oikeastaan vaan 

 paikkakunnan etelaisessa taajemmin asutussa osassa. IVletsa- 

 puolessa, vars. Karjalan kappelissa, sitiivastoin viljelliian maata 

 viela melkein kiiin isien aikoina. Vuoroviljelysta siellii ei ole, 

 heiniakin viljeltiin v. 1897 ainoastaan Kalelassa ja Suojoella. 

 V. 1894 oli ensimmainen niittokone hankittu sinne (Suojoelle), 

 hevosharavia ei loydy, hoyrypuimakoneista y. m. ei puhettakaan. 

 Viljalajeista viljeliaan runsaimmin kaiiraa ja ruista, viihem- 

 massa maarassa ohraa ja vehniia. Ruista tosin joku vuosikym- 

 inen sitten viljeltiin runsaimmin, mutta samassa maarassa kuin 

 karjanhoito on edistynyt, on kaura tullut yha tarkeammiiksi ja 

 nykyiian sita viljeliaan kolmatta kertaa enemman kuin ruista. 

 Ohraa viljeliaan verrattain vahan, vehnaa ainoastaan paikka- 

 kunnan etelaosassa, jossa sen viljelys viime aikoina lienee tullut 

 yleisemmaksi. — Muita yleisia viljelyskasveja ovat perunat, 

 nauriit, palkokasvit ja pellava. Makitupalaiset ja torpparit ta- 

 vallisesti viljelevat perunia »pattereissa», talolliset enimmakseen 

 tavalliseen tapaan pelloissa. Nauriita ei viljella sanottavan pal- 

 jon, paitsi missa niita viljeliaan karjanrehuksi. Palkokasveista 

 viljeliaan yleisesti »papuja» [Pisum) seka useasti, joskaan ei 

 suuremmassa maarassa, harkapapuja (Vicia Faba). Juuri viime 

 vuosina on vikkeraa (Vicia sativa) ruvettu muutamilla tiloilla 

 viljelemaan suuret maarat karjanrehuksi. V. 1898 viljeltiin 

 eraassa pellossa Raimelan ja Maijalaisten valillii tattaria [Fago- 

 pyrum). — Heinista, joita kuitenkin metsiipuolessa ainoastaan 

 nimeksi viljellaiin, kaytetaiin tavallisesti »timottia» {Flilewn pra- 

 tense), jota viljeliaan milloin puhtaana, milloin yhdessii apiloi- 

 den, tavallisimmin Trifolium p7'atensen, harvemmin Tr. ht/hri- 

 dumin kanssa. Harvoin kylvetaan puhdasta apiiaa. Alopecnriis- 



