Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, ii:o 2. 2o 



miii, osittain Agrostis-miiiYyd, osittain Oofrea^-rikkaita heteniittyjii 

 sekii kaikellaisia valimuotoja naistii kahdesta. Niittyjen reu- 

 noilla loytyy milt'ei aina pajupensastoja ja usein loytyy paju- 

 pensastoja niittyjen keskelliikin. Toisinaan ovat niityt kokonai- 

 suudessaankin pajuttuneet, kuten iiseat niityt Lemmin ja Ruutin 

 valilla ^). Paitsi varsinaisia pajukkoja loytyy niiilla niityilla usein 

 runsaasti »rienua» s. o. matalaa, varpumaista pajukasvillisuutta 

 (Salix repens, S. myrtilloides). 



Luonnolliset niityt sijaitsevat ylimaikaan kaukana talois- 

 taan, — lahempana olevat ovat kaikki tehdyt pelloiksi. Heina 

 niitetaan niiita heti, kun kylvoheina kotopelloilla on korjattu. 

 Luonnolliset niityt niitetaan tavallisesti viikatteilla, nmtta ne ovat 

 siksi tasaisia ja mattaattomia, etta niita hyvin voisi niittokoneella- 

 kin niittaa. Viimeksi mainittua tapaa on kuitenkin verrattain 

 vahiin kaytetty, esm. Ruutin tienoilla, syysta etta niittokonetta 

 on hankalaa kuljettaa pitkia matkoja huonoja teita myoten. — 

 Erilaisuus naissa molemmissa niittamistavoissa on osaltaan vai- 

 kuttanut erilaisuuden niittyjen kasvillisuudessakin. Viikatteella 

 tulee nimittain heina paljon huolimattomammin niitetyksi, jonka 

 vuoksi seka rienu etta muu pajukasvillisuus paasevat helposti 

 rehoittamaan. Niittokone taas leikkaa seka heinan etta rienun 

 ja nuoret pensasvesat juuriaan myoden poikki, josta syysta niitto- 

 koneilla niitetyissa niityissa ei milloinkaan tapaa mitaan varpu- 

 pajukkoa. — Heinankorjuun jalkeen lasketaan tavallisesti karja 

 niityille. Namat eivat yleensa ole aidattuja, joten karjalaumat 

 paimenten johdolla tai ilman paimenta saavat niissa vapaasti 

 liikkua. 



Makia loytyy sangen runsaasti, varsinkin paikkakunnan 

 etelaisessa, viljellyssa osassa. Ne ovat enimmakseen reheviii 

 runsaskasvuisia nurmia: pellonkankareita, jokiahteita, lihavia 

 lehtomaisia rinteita. — Verrattain harvinaiset ovat kuivat ahot 

 eli nummet. Etelassa on nimittain hiekka harvinaista ja poh- 

 joisempana ovat vastaavat muodostukset metsinii. Enimmiit 

 nummet loytyvat Porin — Turun maantien varrella, hienolla nummi- 



1) Missa pajunkiiorta on paljon koottn, esm. Kalelan ymparistoissa, 

 ovat pajiit melkein kerrassaan havinneet niityilta. 



