Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 23 



se komea (Ravean taloon kuuluva) kuusimetsii, joka loytyy Sai- 

 risten kylan ja Suojoen valillii. Mynamaen »pitaia-aukialla» ovat 

 enimmat varsinaiset metsat kuusikkoja, joskin niissa toisinaan 

 on melkein lehtomainen kasvillisnus. Myos Mietoisten pitajassii 

 on kunsi paikotellen \^allitseva, varsinkin vuorten ja kumpuin 

 pohjanpuolisilla rinteilla. — Koivumetsat ovat Lemmin seuduilla 

 yleisimmat metsistii. Ne ovat ylimalkaan matalia, omena- tai 

 kirsikkametsain tapaisia, toisinaan kuitenkin niikee kauniimpia- 

 kin koivikoita esm. Jyrkkalan luona. Muuten tapaa pikkukoi- 

 vikkoja alueen kaikissa osissa, etenkin reunustamassa luonnolli- 

 sia niittyja tai asumusten ja teiden aarilla. — Lepistot (Alneta 

 incange) ovat yleisia Karjalan, Karppisten ja Tapanisten ympa- 

 ristoissa. Ne ovat nuoria, pienia, enimmakseen lehtomaisia met- 

 sia jokien varsilla, pelto- tai niittytoyrailla ja teiden vierustoilla. 

 — Haapametsat ovat perin harvinaisia ja alalleenkin pienia, 

 laadultaan aina lehtomaisia. Niita loytyy etenkin Mietoisissa, 

 Mynamaen lakeuksilla seka Korvensuun ja Keijaisten valilla. 

 Tervaleppa muodostaa rannoille, varsinkin Saaren merenlahden 

 rannoille^ pitkia, kapeita rantalehtoja. 



Varsinaisia lehtoja loytyy suuri joukko paikkakunnan kai- 

 kissa osissa, lukuisimmin kenties etelaosissa. Kaikki tavalliset 

 lehtipuut ynna kuusi ja mantykin ottavat osaa niiden muodos- 

 tamiseen, milloin joks. tasan sekotettuina, milloin minkin, vars. 

 koivun vallitessa. Mutta paitsi tavallisia lehtipuita, loytyy niissa 

 lehmusta vahin erin paikkakunnan kaikissa osissa seka toisinaan 

 runsaasti tammea. Pensaita on paljon (Lonicera xylosteum, Ri- 

 hes riibrum, R. nigrum, R. alioinum, Rosa cinnamomea, R. glauca, 

 Viburnum, Corylus, Daphne, Jiiniperus). Maata peittiia tavalli- 

 sesti tuuhea ja rehevii ruohikko. 



Paitsi metsia loytyy seudulla koko joukko pensastoja. 

 Niista ovat kostealla maalla esiintyvat pajupensastot yleisimmat. 

 Sellaisia loytyy etenkin kosteilla — marillii luonnonniityillii, var- 

 sinkin niittyjen laidoilla. Salix phylicifolia on niista tavallisesti 

 vallitsevana, S. aiiritaa ja 8. cinerea loytyy runsaasti seassa. 

 Muut pajulajit seka koivu ja leppii esiintyvat enemman satun- 

 naisesti. Maa naissa pajukoissa on useasti vahiin mattaistii ja 

 niiden kasvillisuus on jonkunlaista sekotusta lehtoin, korpien ja 



