Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 21 



jossa sittemmin on viljelty kauroja. Muita siioviljelyskokeita en 

 tieda paikkakunnalla tehdyiksi. 



Mita metsiin tulee, ovat ne, kuten odottaakin sopii, jok- 

 seenkin huonoja — tosin ei huonompia kuitenkaan kuin naapuri- 

 pitajissa, vaan pikemmin ehka painvastoin. Suuret alueet, var- 

 maan puoli koko pinta-alasta, on tosin metsaisten kasvipaikkain 

 vallassa, mutta kunnollinen tukkimetsa on melkein kaikkialla 

 loppunut. Taloistaan sijaitsevat metsat hirvean etaallii. Niinpa 

 on Mietoistenlaisten metsia Kalelan tienoilla, Ravean talon met- 

 sia Sairisten tienoilla, Munnuisten kylan metsia Laajoen kylan 

 pohjoispuolella. Seuraus on, ett'eivat metsat saa minkaanlaista 

 huolenpitoa osakseen. 



Suuria tuhoja ovat kulovalkeat tehneet. Sellaisia suuria 

 paloja, kuin 1860-luvulla, jolloin isoja aloja metsaa paloi Haasta 

 ja Kalelasta alkain kauvas Ylaneen ja Poytyan maihin, ei tosin 

 enaan ole ollut. Mutta pienempia metsapaloja sattuu joka ikinen 

 vuosi. Monasti nakee kesalla savun tupruavan yhtahaavaa usealta 

 eri taholta. Osittain lienevat ne olleet vartavasten, rikokselli- 

 sessa tarkotuksessa sytytettyja, mutta enimmat ovat kuitenkin 

 saaneet alkunsa kuokkamaista. Kuokkamaitten polttaminen on- 

 kin hyvin yleista, kesan kuumimpanakin ja kuivimpana aikana. 

 Kun kyllin suuria ojia harvoin kaivetaan eika muihinkaan varo- 

 keinoihin ryhdyta, eipa aina viitsita tulta vartioidakaan, niin on 

 selvaa, etta tuli helposti paasee metsaan. — Palaneilla mailla 

 ovat pienet jakalat ja sammalet ensimmaiset kasvit, sitten seu- 

 raa muita sammalia seka vars. EpiloUiim angustifolium ynna 

 Aira flexiwsa, Fragaria vesca, Bubus iclceus-\eso]a y. m., kunnes 

 lehtipuut (koivu, haapa, leppa) anastavat paikan. Toisinaan 

 saattaa kanervaakin ilmestya niin runsaasti, etta paikka ainakin 

 valiaikaisesti muuttuu kanervakankaaksi, esm. Maasillalla. Har- 

 voin sattuu, etta manty suorastaan tulisi paikalle, esm. maantien 

 varrella Nousiaisten rajalla. 



Mainittava on viela eras seikka, joka sekin vaikuttaa met- 

 sien, lehtimetsien, laatuun, nim. »lehdenteko» ^). Lehden teosta 



1) Se tapahtuu samaan aikaan kuin heinantekokin, jos paikka on 

 etaalla talosta; jos taas metsa on lahempana, tapahtuu se heti heinan jal- 



