Acta Societatis pro Fauna el Flora Fennica, 23, n:o 2. 19 



kuisimmat loytyviit Laajoen kyliin ympiiristoissii, jossa kymme- 

 niii neliokilometrejii laajoja riimeita ja rahkanevoja leviiiii kyliin 

 melkein kaikilla puolilla. Pohjoisessa niita jatkuu Laitilan, Ilonki- 

 lahden ja Hinnerjoen maihin ja itiianpain ovat ne valittomiissa 

 yhteydessii Ylaneen suurten soitten kanssa. Kaakossa niitii kes- 

 keyttiui Kalelan jokilaakso, mutta jonkun matkaa toisella puo- 

 lella Kalelaa jatkuu niita taasen Poytyalle piiin. — Muissa osissa 

 kysymyksessa olevaa aluetta ei soita ole niin paljon eiviitka 

 ole niin suuriakaan. Karjalan kylasta lanteen loytyy isonlaisia 

 soita Omnia- ja Raumajarvien valisilla mailla, Lanko- ja Pirtti- 

 jarvien rannoilla (kahden puolin Salavaisia) loytyy pienia soita; 

 Karppisista etelaan loytyy iso rame, Valkamajiirven rannalla 

 on niinikaan. Toisia on Lahlamenjarvelta koilliseen, Ruutista 

 pohjoiseen seka Lemmin Jyrkkalastii lanteen. Pikkusoita loytyy 

 sitapaitsi m. m. Lemmin- ja Kivijarvien valilla. Etelaisimmat 

 suot ovat Uhlun-suo, Jarven-suo, Maasillan-suo, Anun-suo ja suo 

 Korvensuusta lanteen. Mietoisissa loytyy Kuuskorven luona pieni 

 koivurame, toisia pikkusia soita on sielta Korvensuuta pain. 

 Muuten ei loydy etelapuolella sita viivaa, jonka voi ajatella ve- 

 detyksi Korvensuusta Aakulan kautta Miesmaelle ainoatakaan 

 suota — lukuunottamatta pienen pienia kalliosoita. 



Soista ovat aukeat rameet (rahkat) yleisimmat ja alaltaan 

 ovat ne suuremmat kuin kaikki muut suolajit. Enimmiten ovat 

 ne kuivanpuoleisia, toiset taas ovat marempia (Pahnassuo!) Mo- 

 net ovat epailematta sangen vanhoja paattaen turvekerroksen 

 paksuudesta seka siita, etta jakalat {Cladince, Cladonicej Cetrarice) 

 laajoilla aloilla peittavat turpeen. Tallaisia korkeita rameitii on 

 varsinkin Laajoen kylan luona. Geologisen karttalehden N:o 12 



siv. 75 mukaan on naissa soissa »mosstorf ofta 10—15 



fot» -f- »torfdy anda till 15 fot». 



»Silmia» on rameissa runsaastikin, etenkin maremmissa 

 rameissa. Useissa »silmissa», joihin alkoon sekotettako suo- 

 lampia, 15ytyy keskella puhdasta vetta, ilman minkaanlaista kas- 

 villisuutta, paitsi pienia leviii. Koskelsuon silmissii kerrottiin 

 kasvavan upukoita. Toisissa silmissii on ainoastaan veteliin 

 puuron kaltaista »ruoppaa», toisia taas peittaii pehmea Sphagnum. 



Aukeitten riimeitten jalkeen ovat miintyrameet yleisimmat. 



