18 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



nin paikoin on pienia koskia, joihin on rakennettu myllyja (Juva, 

 Karjakoski, Korvensuu, Hurula, Myllykyla, Lujala), mutta kos- 

 kien valilla on veden virtaaminen hidasta. Valaskallion edus- 

 talla Laajoki laskee mereen, muodostaen lakean, kevattulvain 

 aikana veden vallassa olevan suistomaan. 



Mynajoki on edellisen kaltainen. Sekin alkaa Ylaneelta, 

 Raas- ja Mynajarvista. Alku on samallainen kuin Laajoen: ka- 

 pea niittyrantainen puro, jossa on koskia toon tuostakin. Jo 

 Kalelan kylassa loytyy sen rannoilla viljelyksia, mutta Vuolui- 

 sista Inkimaalle asti ovat sen rannat taas alavina niittyina. Ta- 

 panisten laheisyydessa ymparoi jokea milloin viljavainio, milloin 

 lehtimetsa, mutta alkaen Kukolasta juoksee se sittemmin kaiken 

 aikaa yhtamittaisen peltomaan lapitse. Hitaasti virraten purkaa 

 se vetensa mereen Tervoisten edustalla, jossa sen suuta ympa- 

 roi laaja ruovikko. — Intresanttia on nahda, milla tavoin kas- 

 vullisuus muuttuu Mynajoessa merelle pain. Jo lahella Lehtisten 

 kartanoa tapaa joen aivan lakeilla rannoilla Spergularia caninan. 

 Vahan edempana kasvavat Plantago maritima, Triglochin mari- 

 timum ja Glmix maritima, ja viela laheramaksi merta Linuni 

 catharticimi ja Odontites litoralis, kunnes joen suussa kasvavat 

 Juncus Gerardi, Atriplex litoralis y. m. Itse vedessa tulee Pota- 

 mogeton perfoliatiis, josta ensimmaiset eksemplarit kasvavat Kas- 

 ken sillan kohdalla, merelle pain yha yleisemmaksi ja runsaam- 

 maksi; lahella merta loytyy sitapaitsi Potamogeton pedinatus. 

 Mutta toiselta puolelta taas kasvavat Elatine alsinastrum, Nym- 

 phcea Candida ja A.corus calamus itse meressa aivan Mynajoen 

 suussa. 



Lisahaaroja saavat joet useoitakin, esm. Laajoki Omma-, 

 Valkama- ja Lahlamenjarvista seka Kivikylan luona. Mynajoki 

 taas Tapanisten, Haapaisten, Aakulan ja Tursunperan tienoilla. 

 Nekin ovat samojen vaiheiden alaisia kuin paajoet: rannat vaih- 

 televat, virran nopeus on erilainen ja kasvillisuus niinikaan. — 

 Pikkurapakkoja ja ojia on tietysti lukemattomia. Ne vaihtele- 

 vat keskenaan rajattomasti. Mynamaen ja Mietoisten pelto- 

 lakeuksilla peittaa enimpia yhtamittainen Lemna- ja CallitricJie- 

 kasvillisuus. 



Suomaisia muodostuksia on runsaasti. Suurimmat ja lu- 



