14: A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



f. litoralis, Heleocharis uniglumis, Sagina nodosa, Limmi cathar- 

 ticum, Ophioglossum, Taraxacum palustre y. m. Siina kohdassa, 

 missa Mynajoki laskee mereen, on mita laajin ruovikko. Toinen 

 samanlainen loytyy Aarlahden edustalla seka Saaren luona, pie- 

 nempia useissa muissa paikoissa. 



Jiirvia ei loydy muita kuin Kivijarvi. Ollen ainoa laatuaan 

 paikkakunnalla ansaitsee se tiilla tassa lyhyesti kerrotaksi. Se 

 sijaitsee Vehmaan rajalla, keskella metsaa. Jarvi on melkein 

 kahdessa osassa, joita keskella yhdistaa kapea salmi. Itaisem- 

 man osan pohjois- ja itarannalla loytyy rantaniittyja seka niista 

 raivattuja peltoja. Muu osa pohjoisrantaa on koivujen pei- 

 tossa. Ita- ja etelaranta ovat kuusimetsan vallassa. Siella taalla 

 loytyy rannoilla pienia nevamiiodostuksia, etenkin lahdelmien 

 pohjukoissa. — Pohjoispuolelta laskee jarveen isohko oja, joka 

 tulee siella olevista heteniityista ja nevoista. Itapaasta taas lah- 

 tee toinen, hidasjuoksuinen puro, joka laskee vetensii Vehmaan 

 puolella olevaan Sammaljarveen. 



Keskella jarvea on veden pinta ihan kasviton. Myoskin 

 pohja on melkein kasviton, paitsi yksityisia sammalia [AmUyste' 

 ginm fluitans), joita silloin talloin airolla saa nousemaan jarven 

 pinnalle. Lahempana rantoja muodostavat NymphcBa Candida ja 

 Niiphar hiteum pienet ryhmansii. Paikoittain, etenkin jarven 

 Inoteiskulmassa loytyy Sparganium simplex f. longissima (Potamo- 

 geton-\2ii\i puuttuvat kerrassaan). Upukoista maallepain loytyy 

 monin paikoin taaja kaislikko {Scirpiis lacustris), jonka keskella 

 kasvaa joku Nupliar, TJtricidaria vulgaris tai Scolochloa arundi- 

 nacea. Viimeksimainittu muodostaa pohjoiseen pistaytyvan ma- 

 talan lahdelman pohjukkaan oman itsenaisen mita taajimman 

 heinastonsa. Phragmites communis esiintyy paikotellen, etenkin 

 itaosan pienen saaren luona pienissa, harvakasvustoisissa ryh- 

 missa, Lahella salmea muodostaa Equisetum fliiviatile pitkan, 

 niittyrannasta melkein upukkoihin asti ulottuvan yhtamittaisen 

 reunuksen. Samaten on jarven luoteiskulma korteiston vallassa. 

 — Nain mutaisella, pehmealla pohjalla. Missa taas pohja on 

 kova, kivinen tai someroinen, loytyy ainoastaan joku yksinainen 

 Equisetum fluviatile tai Phragmites. — Lahempana rantoja kas- 

 vaa hiekkapohjalla pienia Limoselloja. ja Elatine triandro]^.; mu- 



