Acta Societatis pro Fauna et Flora Kcnnica 23, ii.<> 2. l;i 



tyy mahdottomat paljoudet paikkakunnan pohjois- ja itiiosien 

 suurissa soissa. Ohuena kerroksena se sitiipaitsi peiUaii anorjza- 

 nista alustaa useissa heteniityissii y. ni. 



Kalkkipitoisuus on kaikissa niiissa maanlaaduissa mitiillu- 

 miin pieni. Pari niiytettii savista Laajoen kyliin seuduilta sisalsi- 

 vat 1,06 ja 1,28 7o kalkkia^). 



Jo alussa mainittiin, ettii vesiii loytyy verrattain viihiin. — 

 Mita ensiksikin Saaren lahteen tulee, ei se paljonkaan ansaitse 

 meren nimea, niin suolatonta on vesi. Varsinkin on suolapitoi- 

 suus lahden pohjukassa, mihin Laajoki laskee, mitiittomiin pieni. 

 Varsinaiset merikasvit, kuten Ranunculus marinus, Fucus y. m. 

 puuttuvat, samaten useat merenrannoille omituiset, kuten Aster, 

 Erijihrceat y. m. Itse vedessa kasvavat Potamogeton xjerfoliatus, 

 P. pusillus, P. pectinatusj Zannichellia polycarpa, Myriophyllmn 

 spicatum, M. alterniflorwn, Callitriche autumnalis, C. vernaVs, 

 Hippuris vulgaris. Ranunculus eradicatus, joku Chara ja veden 

 pinnalla uiskentelee paikotellen Lemna trisulca. Lahden mata- 

 lilla liejuisilla rannoilla, jotka — etenkin Sydanperan ja Valas- 

 kallion edustalla — vuosittain joutuvat tulvaveden peittoon, kas- 

 vaa runsaasti Heleocharis aciculaiista. Vahiin etaiimpiina vesi- 

 rajasta kasvavat Agrostis alba, A. canina. Festuca rubra, Carex 

 vulgaris, Triglocliin palustre, Juncus Gerardi, J. bufonius, Glaux 

 maritima, Spergularia rubra, Sagina procumbens, Atriplex patii- 

 lum ja Matricaria inodora. Suuria denuderattuja laikkuja loy- 

 tyy. Niissa ovat Spergularia, Atriplex ja Matricaria melkein 

 ainoat kasvit. 



Saaren kartanon luona ja samaten myos Aarlahdelta loii- 

 naaseen on ranta-osa kapeampi ja rantaa reunustaa tuuhea le- 

 pisto. Aallot tuovat rannalle ruovonpatkia, piiunpalasia y. m. 

 Taten muodostuneella romiivallilla kasvavat Rumex domesticus, 

 R. crispus ja Leontodon autunmalis. Itse lepisto on lehto- 

 mainen. 



Etelaanpain munttuu vesi vahitellen suolaisemniaksi, uusia 

 meri- ja etenkin merenrantakasveja tulee lisiiiin: Potamog(>t<ni 

 filiformis, Erythrwa pulchella. Odontites litoralis, Silene inflata 



^) Kertomus geol. karttalehteeii N:o 12 siv 70 ja 73. 



