12 A. K. Cajmider. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



(G. pohjphijlla, G. flocadosa) seka yksittaisia HedivigioiiSi ja Grim- 

 mia ramitlosoisi. Kivien valissa on jakaliii runsaasti (8). 



Cladina rangiferina, Cladonia cocci fera, Cladonia pyxidata. 

 CI. silvatica, CI. fimhriata, CI. cordalis. 



CI. alpestris, Cetraria islandica, 



Jakalain seassa kasvaa sammalia, vaikk'ei sanottavan pal- 

 jon [Polytrichum juniperinum, Dicranum scoparium. PoJilia nu- 

 tans). Siemenkasveista ovat ainoastaan varvut lukuisampia, 

 niista puolukka lukuisin (3), muut, kanerva, sianpuolukka ja 

 mustikka kasvavat ani harvassa. Heinista loytyy siella taalla 

 joku Calamagrostis arundinacea-msiisis ; ruohoista kasvavat yksi- 

 tellen Epilohium angustifoUum ja Solidago virgaurea. Pari ma- 

 talaa petajaa seka pieni pihlaja kasvavat muita pitempina. Kivi- 

 kentan ymparilla on laihaa mantymetsaa. 



Sauria nummihiekkakenttia loytyy mainitun vierinkivihar- 

 jun molemmilla puolilla, varsinkin Laajoen ja Mynajoen valisilla 

 mailla seka Mynajoelta etelaan. Pienia nummihiekkamaita loy- 

 tyy Kukolan pohjoispuolella, toisia on maantien varrella Kete- 

 listen ja Kalelan valilla. Kolinummen luona, Mynajoen etelai- 

 simman haaran kahden puolen seka Laajoen kylan luona loytyy 

 niinikaan nummihiekkaa. Tallaiset hiekkakentat ovat milloin 

 metsaisia, jolloin niilla kasvaa kaunista siroa mannikkoa, milloin 

 ovat ne taas aukeita kuivia »nummia». 



Etelaosassa alnetta on peltosavi valtavin aines esiintyen 

 tasankomaalla ja nousten usein makien ja vuorien rinteillekin. 

 Mynamaen tasangolla on savikerroksen paksuus n. 9 m. Pelto- 

 savi on kovaa ja sitkeata, mahdotonta »pruukattavaksi» seka 

 kauvan kestaneen poudan ettii pitkallisen sateenkin jalkeen; 

 hiekansekaisena sitavastoin, esm. Mynamaen kirkon luona on se 

 pehmeampaa ja helpompaa viljella. — Kokonaan muiden maa- 

 kerrosten peitossa ovat glasialihiekka seka kerrossavi. Tulva- 

 hiekkaa ja tulvasavea on sanottavassa maarassa ainoastaan 

 Saaren lahden rannoilla. Vahin joukoin niita loytyy muidenkin 

 vesien ayrailla. — Liejua on runsaat maarat merenrannalla, 

 elenkin Aarlahden edustalla seka vahan matkaa pohjoiseen Myna- 

 joen suusta, tulvasavi- ja tulvahiekka-alustalla. — Turvetta loy- 



